Keď Johan Gutenberg začal tlačiť svoju prvú knihu, Bibliu, v polovici 15. storočia, netušil, že sa spúšťa veľký civilizačný tresk. Vynález kníhtlače spôsobil prudkú akceleráciu
ľudského poznania – v dobrom aj zlom.
Knihy priniesli poznanie, vzdelanie, postupný nárast gramotnosti, stali sa nositeľmi a šíriteľmi najprogresívnejších myšlienok od anatómie po zváračstvo.
Knihy stáli za náboženskými vojnami, totalitnými režimami, knihy sa zakazovali, pálili a s nimi často aj ich autori.
Kniha nie je kus papiera a tlačiarenskej farby. Kniha je softvér pre náš mozog, je archív našej pamäti, je to nositeľ emócií i bludov, krásy, provokácie i pokory. Kniha je principiálne dokonalý vynález – podobne, ako bicykel – hovorí veľký znalec a milovník kníh Umberto Eco. Rovnako, ako bicykel a jeho princíp sa od svojho vynálezu svojou povahou (dve kolesá, riadidlá, sedadlo, pohon pomocou pedálov) nemení, ani kniha sa od svojho vynájdenia vlastne nemení. Isto, zlepšili a zmenili sa technológie tlače,
zalomenia, výroby papiera, ale princíp uloženia myšlienok na papier, ich uchovania v podobe
Knihy je rovnaký. Preto je to dokonalý vynález.
Prezentácia sa sústredí na základné postavenie knihy dnes ako kultúrneho, spoločenského artefaktu, ako produktu ľudskej činnosti i ako osobitného tovaru, ktorého hodnota vysoko prevyšuje jeho cenu.
Ľudia stvorili knihy, ale knihy stvorili ľudstvo.