Výročná správa 
za rok 2001

Organizácia: LITERÁRNE  INFORMAČNÉ  CENTRUM
Rezort: Ministerstvo kultúry SR
Typ hospodárenia: Príspevková organizácia

Miesto konania verejného odpočtu:  MK SR, nám. SNP 33, malá zas. 2. posch.

Čas konania verejného odpočtu: 6. mája 2002 o 13,00 hod.

Výročná správa je na internetovej stránke MK SR: www.culture.gov.sk/odpocty/lic.rtf 
Výročná správa je na internetovej stránke organizácie: www.litcentrum.sk   

1. 1. Identifikácia organizácie

Názov: LITERÁRNE  INFORMAČNÉ  CENTRUM
Sídlo:   BRATISLAVA, Námestie SNP  12

Rezort: Ministerstvo kultúry SR
Forma hospodárenia: Príspevková  organizácia

Riaditeľ:           Doc. PhDr.  Ján  VILIKOVSKÝ, CSc.

Členovia vedenia: 
Zástupca riaditeľa:                  				PhDr. Viktor TIMURA, CSc.
Vedúci oddelenia pre podporu šírenia 
slovenskej literatúry v zahraničí SLOLIA:                PhDr. Milan RICHTER, Dr. h. c.
Vedúci Slovenského centra pre umelecký
preklad: 				                                Mgr.   Igor    NAVRÁTIL
Vedúca odd.  medzinárodných knižných
veľtrhov: 					                     Mgr.   Miroslava  BILAČIČOVÁ
Vedúci odd. informatiky:		                                Mgr.   Andrej  MATUŠKA
Vedúci literárneho oddelenia:                                  PhDr.  Vladimír PETRÍK, DrSc.
Vedúca odd. šírenia slovenskej literatúry:              PaeDr. Anna SIGMUNDOVÁ
Šéfredaktor SLNIEČKA:                                     Prof. PhDr. Ondrej SLIACKY, CSc.
Šéfredaktorka KNIŽNEJ REVUE:                        	PhDr.   Margita BIZÍKOVÁ
Vedúca finančného oddelenia:                                 Soňa   TREŠČANSKÁ
Vedúca materiálno-dopravného odd.:                     Ľubomíra HAVAJOVÁ
     
Telefón: 02/529 64 475
Fax:        02/529 64 563
e-mail: lic@litcentrum.sk   
adresa internetovej stránky organizácie: : www.litcentrum.sk

Hlavné činnosti:

    Z pôsobnosti Literárneho informačného centra ako bola vymedzená zriaďovateľom organizácii vyplynuli tieto hlavné činnosti:
      
•	Organizovanie a zabezpečovanie účasti SR na medzinárodných knižných veľtrhoch               
•	Systematická podpora prekladov slovenskej literatúry v zahraničí
•	Propagácia a prezentácia slovenskej literatúry v zahraničí       
•	Podpora zahraničných prekladateľov a slovakistov  
•	Spolupráca so zahraničnými prekladateľskými organizáciami
•	Vydávanie periodických publikácií 	-- časopis SLNIEČKO
					       		-- dvojtýždenník KNIŽNÁ REVUE
•	Vydávanie neperiodických publikácií
•	Tvorba textov a materiálov zameraných na prezentáciu slovenskej literatúry
•	Prezentácia slovenskej literatúry a literárnych informácií na Internete prostredníctvom informačného systému LINDA (Literárna informačná databáza)
•	Šírenie a podpora pôvodnej knižnej tvorby LIC
•	Odborné, analytické, poradenské a iné výstupy prostredníctvom MK pre   orgány štátnej správy a EU

2.2. Poslanie a strednodobý výhľad organizácie

Poslanie:

Podľa článku 1 zriaďovacej listiny číslo MK 1352/1999-1 zo dňa 11.6.1999 Literárne informačné centrum je koncepčným a dokumentačným pracoviskom v oblasti pôvodnej literárnej tvorby v Slovenskej republike i slovenskej literárnej tvorby v zahraničí. Buduje informačnú databázu v tejto oblasti, sleduje a dokumentuje existenciu a prezentáciu slovenskej literatúry vo svete. V záujme šírenia slovenskej literatúry vo svete zabezpečuje štipendijné pobyty prekladateľom zo zahraničia v Slovenskej republike. Spolupracuje so zahraničnými vydavateľmi a podporuje ich pri vydávaní diel slovenských autorov. Organizuje expozíciu Slovenskej republiky na vybraných medzinárodných knižných veľtrhoch a výstavách v zahraničí. Vydáva periodickú a neperiodickú tlač. Vykonáva sprostredkovateľské a agentúrne služby v oblasti literárnej tvorby. V oblasti svojej činnosti poskytuje informácie MK SR a kultúrnej verejnosti.

     Z toho vyplývajú pre činnosť Literárneho informačného centra dva hlavné smery poslania: 
1. V súlade s úlohami  kultúrnej politiky v oblasti literatúry ako ich definuje vládny program prispievať k vytváraniu optimálnych podmienok na rozvoj literárnej tvorby a k bohatému literárnemu životu. 
2.  Vytvárať potrebné podmienky a prijímať účinné opatrenia na propagáciu a šírenie slovenskej literatúry v zahraničí  a vedomostí o nej.           

Užívateľmi  výsledkov činnosti  LIC je všeobecne celá kultúrna verejnosť (záujemcovia o dejiny Slovenska a jeho literatúry, záujemcovia o novinky na knižnom trhu – čitatelia dvojtýždenníka Knižná revue, školská mládež – predplatitelia mesačníka Slniečko). V užšom zmysle sú užívateľmi osoby literárne zainteresované a pracujúce s literatúrou  doma i v zahraničí – akademickí a vedeckovýskumní pracovníci, študenti, literárni historici a kritici, prekladatelia, slovakisti z celého sveta, vydavatelia slovenskí (účasť na veľtrhoch) i zahraniční (preklady slovenskej literatúry) a v neposlednom rade aj úradné miesta štátnej správy SR v oblasti kultúry, ktoré žiadajú od LIC expertízy, posudky a konzultácie, ako aj veľvyslanectvá SR  a Slovenské inštitúty, vrátane organizácií a spolkov krajanov v zahraničí. LIC vystupuje aj ako partner k zahraničným kultúrnym inštitúciám a oficiálnym miestam, ktoré žiadajú o informácie z oblasti slovenskej literatúry.
          Po vzniku samostatného štátu bolo potrebné vytvoriť inštitúciu, ktorá by sa ujala úlohy podporovať rozvoj pôvodnej tvorby, predovšetkým v tých oblastiach, ktoré sú stratové pre finančnú nevýhodnosť a obmedzenosť slovenského knižného trhu, a zároveň by propagovala slovenskú literatúru a kultúru v zahraničí.  V dnešnej situácii, pod silnými tlakmi globalizácie a komercializácie kultúry,  existujú takéto organizácie prakticky vo všetkých krajinách vyspelého sveta. 
Pre prirodzený rozvoj domácej literatúry bolo dôležité uchovať možnosť vydávania esejistických, literárnovedných, historických a vedeckých publikácií; v opačnom prípade hrozilo, že na tvorbu publikácií tohto typu – ktoré pre svoj zrod nevyhnutne potrebujú perspektívu vydania v dohľadnom čase – by autori v podstate rezignovali. Postavenie slovenskej literatúry vo vzťahu k zahraničiu je navyše skomplikované faktom, že bolo treba ozrejmiť jej identitu -- v dôsledku našej špecifickej situácie sa slovenská literatúra a kultúra vôbec vnímala v kontexte československom, často pod označením "Czech". 
Literárne informačné centrum spája v sebe jednotlivé vzájomne nadväzujúce činnosti, čím dosahuje synergický efekt, takže s vynaložením minimálnych finančných prostriedkov a s pomerne skromným personálnym obsadením vie zasiahnuť pomerne široké spektrum reálnych i potenciálnych záujemcov o slovenskú literatúru. 
Propagačný -- a v konečnom dôsledku aj komerčný -- efekt knižných veľtrhov sa znásobuje sprievodnými akciami, prezentáciou našej literatúry v origináli i v cudzojazyčných prekladoch, výstavkami, besedami, ba i prekladateľskými seminármi. Dôležitú úlohu hrajú takto získané osobné kontakty so zahraničnými kritikmi, prekladateľmi a slovakistami. Vydávanie prekladov našej literatúry možno potom podporovať na úrovni osobnej (štipendiá jednotlivým prekladateľom a znalcom literatúry) ako aj inštitucionálnej (dotácie jednotlivým vydavateľom). 
Prvý smer poslania– domáce aktivity, sa realizuje v rámci možností, ktoré poskytuje vymedzené poslanie, úlohy na daný rok a možnosti vytvorené rozpočtovou politikou. Pôvodné poslanie bývalého Národného literárneho centra bolo definované oveľa širšie (a s oveľa vyššími finančnými nárokmi); postupom času tu došlo k zmenám najmä v spojení s úsilím MK SR presunúť časť aktivít na neštátne  subjekty a občianske združenia. Napriek tomu sa podarilo udržať vydávanie kultúrne závažných dlhodobých projektov (Pramene k dejinám Slovenska a Slovákov, Dejiny slovenskej literatúry atď.) ako aj monografií o jednotlivých zjavoch slovenskej literatúry, pričom v týchto prípadoch ide neraz o výsledky celoživotnej práce osobností, ktoré nemohli publikovať pre svoj postoj k bývalému režimu (Gáfrik: Martin Rázus a i.). Nezanedbateľnú úlohu zohráva publikovanie mesačníka pre mládež Slniečko, ktorý zostáva najrozšírenejším a najlacnejším časopisom pre mládež, pričom sa usiluje o podporu estetického cítenia mladých ľudí a zdôrazňovanie kultúrnych hodnôt. Nezastupiteľnú úlohu má aj dvojtýždenník Knižná revue, pretože je jedinou publikáciou, ktorá podáva aktuálne a sústredené súhrnné informácie o dianí na našom knižnom trhu (od zrušenia povinného ohlasovania tlače sa tieto údaje nikde povinne neuvádzajú). (Žiaľ, vydávanie aj medzinárodne uznávaného literárnokritického štvrťročníka Literika sa neuvážene zrušilo.)

Druhý smer poslania – zahraničné aktivity, sa napriek obmedzeným prostriedkom darí úspešne realizovať. LIC publikuje informačné materiály o slovenskej literatúre (knižná publikácia Slovakia and Its Literature, literárne albumy slovenských spisovateľov v angličtine a nemčine, periodikum Slovak Literary Review v angličtine, nemčine, a francúzštine), podporuje priamymi dotáciami vydávanie slovenskej literatúry v zahraničí (v r. 2001 16 titulov, za čas svojej existencie od r. 1996 dovedna 76 titulov), udeľuje štipendiá a študijné pobyty zahraničným slovakistom a prekladateľom slovenskej literatúry a spolupracuje s Európskou sieťou medzinárodných prekladateľských centier umeleckej literatúry RECIT (Réseau européen des centres internationaux de traducteurs littéraires) ako jediná inštitúcia z nečlenskej krajiny EÚ, pričom slovenský predstaviteľ bol zvolený za zástupcu generálneho tajomníka RECIT.

Strednodobý výhľad organizácie: 

Vytyčovanie akýchkoľvek plánov v činnosti  LIC je komplikované faktom, že organizácia sa stáva terčom politicky motivovaných zásahov, čo môže mať svoje dôsledky najmä vo volebnom roku. V záujme kontinuity plnenia kultúrnych úloh treba však predpokladať lineárny rozvoj a pokračovanie v doteraz nastúpenom trende.
V ďalšom období preto predpokladáme vytvorenie takých podmienok pre činnosť organizácie, aby mohla plne rozvinúť svoje aktivity a pozdvihnúť ich na úroveň, ktorá bude zodpovedať nielen záujmom a potrebám literatúry, ale významne prispeje k popularizácii a prezentácii Slovenska ako kultúrne vyspelej krajiny v zahraničí. Predpokladáme:
- obnoviť vydávanie odborného literárneho časopisu Literika (štvrťročník) – išlo o jedinečný časopis svojho druhu s vysoko odbornými analýzami slovenského literárneho procesu v súčasnosti i za posledné storočie. Napriek pomerne krátkemu času vydávania si získal veľmi pozitívny ohlas aj za hranicami. Na slovenskej literárnej scéne neexistuje podobný časopis, spájajúci vysokú odbornosť so zameraním na širší čitateľský okruh. Projekt si vyžaduje náklady cca  jeden milión korún
- zintenzívniť propagáciu slovenskej literatúry na medzinárodných knižných veľtrhoch. V tejto súvislosti predpokladáme rozšírenie výstavných priestorov na medzinárodných knižných veľtrhoch v Prahe a Frankfurte nad Mohanom, ktoré sú pre propagáciu našej literatúry najvýznamnejšie (Praha pre kultúrnu a jazykovú blízkosť, Frankfurt zasa ako najvýznamnejší európsky knižný veľtrh).  Išlo by o zvýšenie výstavnej plochy z 72 m2 na 140-150 m2, čo si vyžiada jednorazové náklady asi Sk 600-750 tisíc na zhotovenie rozšíreného stánku a  zvýšenie ročnej dotácie na medzinárodné knižné veľtrhy asi o Sk 400 000 (nájom priestorov, stavba stánku)  
- zabezpečiť zvýšenie počtu vydávaných prekladov diel slovenských autorov   v zahraničí z doterajšieho priemeru 10-12 titulov ročne najmenej na 15 titulov. Literárne informačné centrum je prostredníctvom vybudovaných kontaktov na zahraničné vydavateľstvá a prekladateľské organizácie schopné takéto zvýšenie zabezpečiť. Predpokladané náklady:  zvýšenie dotácie na túto činnosť o 500 000 Sk ročne
- zintenzívniť propagačné aktivity v zahraničí organizovaním seminárov a   prezentácií slovenskej literatúry v zahraničí so zameraním na jej šírenie – predpokladané zvýšenie ročnej dotácie na túto činnosť 800 000 Sk. 
- zvýšiť vydávanie teoretických a  literárnohistorických odborných titulov s obnovením edície ,,portrétov” a  cudzojazyčných titulov (v angličtine, francúzštine, nemčine) z doterajších 2-3 titulov ročne na 5-6 titulov - predpokladaný nárast nákladov o 1,500.000 Sk, pravdepodobne kryté vyššími dotáciami. (Pri posledných štyroch položkách ide o nekomerčné aktivity, kde nemožno predpokladať ani čiastočné krytie  nákladov zo strany záujemcov; treba hradiť z položky na štátnu propagáciu.)

Personálne predpoklady:  
    	 V prvom rade organizácii by veľmi prospelo stabilizovať funkciu riaditeľa Literárneho informačného centra, súčasný riaditeľ je len poverený. Za posledné tri roky sa vystriedali traja riaditelia a v tomto roku by – v najhoršom možnom prípade – mohlo dôjsť ešte k dvom výmenám riaditeľa. Splnenie tohto predpokladu je však mimo možnosti LIC a je plne v rukách ministra kultúry.
Literárne informačné centrum má v súčasnosti stanovený limit zamestnancov 31 osôb. V dôsledku reštrikčných opatrení v dotáciách rozpočtových prostriedkov však zamestnáva len 27 osôb. Limit zamestnancov nepredpokladáme zvyšovať, ale pri realizácii úloh uvedených vyššie bude nevyhnutne zamestnať plný počet stanoveného limitu zamestnancov (2 redaktori Literiky, jeden na posilnenie SLOLIA, jeden na posilnenie literárneho oddelenia), čo si vyžiada zvýšenie mzdových prostriedkov o 800-900 tisíc korún ročne.
Kvalifikačná štruktúra pracovníkov je na veľmi dobrej úrovni, na ktorú budeme dohliadať aj pri prijímaní ďalších pracovníkov na doplnenie počtu na stanovený limit. Ďalšie osobitné doplnkové vzdelávanie na zvyšovanie kvalifikácie nepredpokladáme (jeden pracovník je na doktorandskom štúdiu, u ostatných je kvalifikácia veľmi vysoká vrátane jazykovej prípravy; predpokladáme naďalej podľa potreby realizovať nenáročné kurzy na počítačovú techniku a bežné doškoľovanie pracovníkov z finančného a materiálneho oddelenia v súvislosti s novo prijímanými zákonmi NR SR v tejto oblasti a tým zmenami, ktoré z nich vyplývajú).  

3. 3. Organizácia nemala na rok 2001 uzavretý kontrakt s MK SR  zmysle uznesenia vlády SR č. 1067 zo dňa 20. 12. 2000.                            

4. 4. Činnosti/produkty organizácie a ich náklady

4. 4. 1. Organizovanie a zabezpečovanie účasti SR na medzinárodných knižných veľtrhoch               

	LIC zabezpečuje expozíciu slovenského národného stánku s reprezentatívnou účasťou slovenských vydavateľov na šiestich medzinárodných knižných veľtrhoch s osobitným zreteľom na prezentáciu najlepších diel slovenskej knižnej tvorby.            V posledných štyroch rokoch organizuje a zabezpečuje národný stánok na týchto šiestich medzinárodných knižných veľtrhoch: Londýn (anglosaská a americká zóna), Bologna (detská literatúra), Ženeva (frankofónna zóna), Praha (tradičná nadväznosť s veľkým záujmom o slovenskú literatúru), Varšava (najväčší stredoeurópsky veľtrh s previazaním aj na východoeurópske krajiny), Frankfurt nad Mohanom (nemecká zóna – najväčší európsky knižný veľtrh).  Prehľad nákladov na MKV:

knižný veľtrh                      dátum konania      výstavná plocha    náklady

MKV LONDÝN                     25.-27. marca                20 m2                  778.082 Sk 
Detská kniha BOLOGNA     4.-7. apríla                    32 m2                  431.193 Sk 
Salón knihy ŽENEVA         27. IV. – 1. mája            18 m2                   425.651 Sk  
Svět knihy PRAHA             10.-13. mája                   72 m2                   518.918 Sk
MKV VARŠAVA                   17.-21. mája                  40 m2                     539.501 Sk
MKV FRANKFURT n/M       10.-15. októbra             60 m 2                  898.328 Sk 
Na veľtrhoch dostávajú všetky slovenské vydavateľstvá i tlačiarne priestor na prezentáciu svojej produkcie a rokovania so zahraničnými partnermi, ktorý využíva v priemere 30-45 vydavateľov. 
	Účasť na knižných veľtrhoch je jedným z kľúčových podujatí štátnej kultúrnej reprezentácie a navyše má aj značný finančný dosah: poskytuje slovenským vydavateľom možnosť predstaviť svoju produkciu a zúčastniť sa na pomerne nákladných podujatiach. Výber najlepších titulov celoročnej knižnej produkcie zároveň slúži ako propagácia vysokej úrovne slovenskej polygrafie a pomáha jej presadzovať sa v ostrom konkurenčnom prostredí. Súčasťou sú aj premyslené sprievodné podujatia:  predstavovanie slovenských autorov, ich tvorby, diskusie s kultúrnou verejnosťou i v akademických inštitúciách.
            Je to významná propagácia slovenskej literatúry a vysokej úrovne knižnej produkcie na Slovensku, ktorej významne napomáhajú doplnkové sprievodné podujatia – prezentácie najlepších kníh, autorov i zahraničných prekladov s besedami, seminármi za prítomnosti autorov, prekladateľov, literárnych odborníkov a ukážkami z tvorby pre zahraničných záujemcov.  
Medzinárodné knižné veľtrhy v tej podobe, ako ich organizuje LIC, sú bránou, cez ktorú sa dostáva do sveta slovenská literatúra a knižná produkcia vôbec.
Kľúčovými užívateľmi činnosti oddelenia sú subjekty z okruhu záujemcov o slovenskú literatúru a knižnú kultúru (slovenskí vydavatelia pôvodnej i prekladovej literatúry, tlačiari), ako aj odborná i laická verejnosť v zahraničí, ktorá je prijímateľom propagácie našej knižnej kultúry, vydavateľských zámerov, kvality výtvarnej a polygrafickej úrovne jednotlivých titulov, ďalej zahraniční vydavateľskí partneri a distribútori ako aj subjekty so záujmom o slovenskú literatúru.
Organizačne zabezpečuje jeden pracovník LIC 

4. 4. 2. Systematická podpora prekladov slovenskej literatúry v zahraničí 
   
 Systém podpory vydávania slovenskej literatúry v zahraničí je neodmysliteľnou podmienkou propagácie našej kultúry. Slúži na kompenzáciu vydavateľských strát, pretože v súčasnej situácii by bez tejto podpory v mnohých prípadoch preklady diel našich autorov v zahraničí vôbec nemohli vyjsť. 
Literárne informačné centrum vypracovalo transparentný a nezávislý systém podpory vydávania slovenskej literatúry v zahraničí, dotujúci zahraničné vydavateľstvá na základe rozhodnutí sedemčlennej komisie, ktorej práva a povinnosti vymedzuje osobitný štatút. Podľa týchto pravidiel komisia podáva návrhy na úhradu časti nákladov na vydanie titulu až do maximálnej výšky stanovenej štatútom, a to výlučne na základe žiadosti zahraničného vydavateľa. V daných podmienkach dáva tento systém maximálnu možnú záruku nezávislosti a objektívnosti pri výbere autorov, diel i dotovaných vydavateľov. 
Hlavné skupiny užívateľov sú zahraničné vydavateľstvá, ZÚ SR, slovenské inštitúty,  katedry slavistiky v zahraničí, knižnice, prekladatelia, redaktori zahraničných kultúrnych a literárnych časopisov, vysokoškolskí pracovníci.
Zabezpečuje SLOLIA (Slovak Literature Abroad) –3 pracovníci          

4. 4. 3. Propagácia a prezentácia slovenskej literatúry v zahraničí       

    	Súbor systematických aktivít, ktorými sa slovenská literatúra prezentuje zahraničnému čitateľovi priamo prostredníctvom Literárneho informačného centra. 
            Prvým predpokladom pre úspešné šírenie slovenskej literatúry v zahraničí je vyhľadávanie prekladateľov, ktorí sú schopní v jednotlivých krajinách prekladať zo slovenčiny umelecký text a poéziu do príslušného jazyka, vytváranie pre nich prijateľné a zaujímavé podmienky pri prekladaní. To nemožno úspešne realizovať bez nadväzovania kontaktov a spolupráce so zahraničnými prekladateľskými centrami, katedrami slavistiky a slovakistiky na zahraničných univerzitách.           
         Ďalším okruhom činnosti je  organizovanie,  resp. spoluorganizovanie prezentácií slovenskej literatúry v zahraničí a aktívna účasť na týchto podujatiach. 
          K propagácii a šíreniu slovenskej literatúry v zahraničí patrí vydávanie cudzojazyčných materiálov, ktoré oboznamujú s predstaviteľmi súčasnej slovenskej literatúry, a to jednak vo forme periodických publikácií (Slovak Literary Review), jednak v podobe publikácií neperiodických (Album slovenských spisovateľov v angličtine a nemčine, v menšej miere aj vo francúzšrine, Dejiny slovenskej literatúry v angličtine) a v neposlednom rade priamymi vystúpeniami v zahraničí pri rozličných príležitostiach (prezentácie cudzojazyčných prekladov slovenských kníh, dni literatúry, knižné veľtrhy, spisovateľské a prekladateľské konferencie a ďalšie aktivity). 
	Túto činnosť v podobnej miere a tak systematicky nerealizuje nijaká iná inštitúcia ani v rámci MK SR ani mimo neho.
         Cieľovou skupinou užívateľov výsledkov činnosti sú predovšetkým zahraniční prekladatelia, prekladateľské centrá, univerzitné a pedagogické  inštitúcie v zahraničí s orientáciou na štúdium slavistiky a slovakistiky, slovenské inštitúty v zahraničí, 
a následne zahraničná čitateľská obec. 
 
4. 4. 4. Podpora zahraničných prekladateľov a slovakistov  

     V záujme šírenia slovenskej kultúry a poznatkov o nej Literárne informačné centrum prostredníctvom SCUP (Slovenské centrum umeleckého prekladu) poskytuje pobytové štipendiá prekladateľom, literárnym vedcom a historikom ako aj lingvistom zo zahraničia. Organizuje literárne a prekladateľské konferencie, sympóziá a semináre s cieľom rozšíriť poznatky o literárnej a prekladateľskej problematike, o slovenskej literatúre a kultúre vôbec, o slovenskej teórii prekladu ako aj o otázkach prekladateľskej praxe. Štipendiá sa zvyčajne poskytujú tým prekladateľom a slovakistom, ktorých preklad slovenského diela je v záverečnom štádiu a pobyt slúži na overenie si potrebných údajov a súvislosti prekladaného diela kontaktom s autorom alebo našim literárnym odborníkom.
Ide o nenahraditeľnú činnosť, pretože nijaká iná inštitúcia na Slovensku sa podobnými aktivitami nezaoberá.
Cieľovou skupinou užívateľov výsledkov činnosti sú predovšetkým zahraniční prekladatelia, prekladateľské centrá, univerzitné a pedagogické  inštitúcie v zahraničí s orientáciou na štúdium slavistiky a slovakistiky.

4. 4. 5. Spolupráca so zahraničnými prekladateľskými organizáciami

     	Literárne informačné centrum, jeho SCUP, sa ako prvá a predbežne jediná organizácia z nečlenských krajín EÚ stalo plnohodnotným a rovnoprávnym členom RECIT (Réseau Européen des centres internationaux de traducteurs littéraires -- Európska sieť medzinárodných centier umeleckého prekladu), ktorá združuje jedenásť centier.  Ide o celoeurópsku organizáciu podporovanú a financovanú priamo Direktoriátom EÚ v Bruseli. Navyše slovenský zástupca bol zvolený za člena sekretariátu RECIT (zástupca generálneho tajomníka), takže SR má možnosť vplývať na rozhodnutia organizácie.
	Ide o nezastupiteľnú činnosť, pretože na Slovensku sa nikto podobnými aktivitami nezaoberá a nestavia si podobné ciele.
	Paralelne s podporou zahraničných prekladateľov a slovakistov sa Literárne informačné centrum prostredníctvom Slovenského centra pre umelecký preklad zúčastňuje medzinárodnej spolupráce v rámci európskej siete prekladateľských kolégií a centier. Ústrednou myšlienkou je vytvoriť v každej krajine inštitúciu, ktorá by (perspektívne) poskytovala materiálnu i vecnú pomoc prekladateľom zo všetkých členských krajín, a to bez ohľadu na národnosť či štátnu príslušnosť prekladateľa alebo východiskový či cieľový jazyk prekladu. Predbežne sa počíta s podporou takých aktivít, kde je jedným z relevantných jazykov slovenčina a vytvára sa stredisko v Budmericiach, pri ktorom sa buduje príručná knižnica obsahujúca slovníkovú, encyklopedickú, literárnovednú a jazykovednú literatúru.
            Cieľovou skupinou sú európske i mimoeurópske prekladateľské centrá, prekladatelia, spisovateľské a kultúrne organizácie.

4. 4. 6. Vydávanie periodických publikácií -- časopis SLNIEČKO

    	Vydávanie mesačníka pre školskú mládež  l.-5. ročníka. Vychádza 10x ročne. Časopis má dlhoročnú tradíciu (založený r. 1927). Je neodmysliteľnou súčasťou literárnej výchovy na všetkých základných školách SR, pomáha rozvíjať estetický vkus a mravné vedomie najmladších čitateľov, plní strategickú úlohu pri vytváraní dôverného vzťahu detí k národnej kultúre, k jej tradíciám i moderným hodnotám. Úlohou časopisu je slúžiť ako doplnok školských čítacích aktivít, nenútenou a vhodnou formou rozširovať duševný obzor a okruh záujmov mladého čitateľa a viesť ho k samostatnému čítaniu.
     Hlavným užívateľom sú žiaci základných škôl v 1.-5. ročníku a súčasne učitelia, ktorým časopis slúži ako pomôcka pri výchove najmladších čitateľov. Časopis vydávajú dvaja zamestnanci.
 
4. 4. 7. Vydávanie periodických publikácií  -- KNIŽNÁ REVUE
 
     Dvojtýždenník o nových knihách. Poskytuje komplexné informácie o najnovšej knižnej produkcii, pripravovaných tituloch, prináša krátke recenzie a anotácie o vydaných dielach, informácie o autoroch a dielach v zahraničí. Je nenahraditeľnou pomôckou pre knižnice, distribútorov,  kníhkupcov i čitateľskú verejnosť, uverejňuje prehľady o všetkých vydaných tituloch na Slovensku a podľa potreby publikuje čiastkové a súhrnné informácie o tituloch vydaných Literárnym informačným centrom s možnosťou objednať si ich. 
Ako jediné periodikum komplexne informuje o knižnom trhu na Slovensku, reflektuje vydávané knižné tituly objektívnymi informačno-analytickými metódami. 
           V čase neexistujúcej vydavateľskej koordinácie a spolupráce pracovníci neraz na základe osobných kontaktov zhromažďujú potrebné informácie a podávajú ich vo forme prístupnej bežnému čitateľovi. Časopis funguje ako dokumentačné periodikum ("journal of record") v rozsahu danom možnosťami redakcie a potrebou aktuality; zároveň sa usiluje ponúknuť aj čitateľsky zaujímavejšie materiály (recenzie, rozhovory, správy o literárnych podujatiach a novinkách knižného trhu).
KNIŽNÁ REVUE ako jediný časopis na Slovensku vyhlasuje celoročnú anketu o Knihu roka, Debut roka a Vydavateľstvo roka, kde o víťazoch rozhodujú čitatelia. Slávnostné vyhlásenie výsledkov má  veľký mediálny ohlas a ocenenie si vydavatelia osobitne vážia.
           Hlavnými užívateľmi sú predovšetkým sieť knižníc SR, kníhkupci SR, národné knižnice v  zahraničí (Knižnú revue si objednalo takmer 50 knižníc v zahraničí, pre ktoré slúži ako základný informačný zdroj o knihách na Slovensku), prekladatelia zahraničnej literatúry na Slovensku i prekladatelia a záujemcovia slovenskej literatúry v zahraničí a široká čitateľská verejnosť.        
     Časopis vydáva redakcia v počte troch zamestnancov  

4. 4. 8. Vydávanie neperiodických publikácií

      Literárne informačné centrum vyhľadáva, iniciuje a vydáva tituly výhradne s odbornou problematikou z oblasti literatúry, pramenné materiály, prípadne vybrané významné esejistické práce významných osobnosti slovenskej literatúry. Ide o odborné publikácie z oblasti literatúry, literárno-historické, literárno-vedné a literárno-estetické, bez ktorých nijaká národná literatúra nemôže existovať a rozvíjať sa ako prirodzený literárny proces. Podobne je to s pramennými publikáciami, ktoré majú vyplniť na Slovensku ešte mnohé nespracované témy,  najmä zo starších období. Sú to publikácie, ktoré v dnešnej trhovej ekonomike nenájdu vydavateľa pre tak malý odborný trh, akým je slovenský.
       Ďalej vydáva cudzojazyčné prehľadné odborné tituly o slovenskej literatúre pre zahraničie, katedry slavistiky a slovakistiky na zahraničných univerzitách a iné zahraničné spisovateľské a prekladateľské organizácie, naše zahraničné zastupiteľstvá, Slovenské inštitúty, na ktoré sa často obracajú záujemcovia o Slovensko a slovenskú literatúru.
       Užívateľmi knižnej produkcie sú domáci i zahraniční odborníci a záujemcovia o slovenskú literatúru, literárnovednú a literárnohistorickú problematiku slovenskej literatúry, katedry slavistiky a slovakistiky na zahraničných univerzitách, Slovenské inštitúty, naše zastupiteľstvá v zahraničí, kultúrne, literárne a prekladateľské organizácie i prekladatelia a knižnice doma i v zahraničí.
       Literárne informačné centrum nemá na vydavateľskú činnosť zvlášť vyčlenených pracovníkov, podľa potreby a charakteru titulu je prípravou na vydanie a vydaním poverený vždy niektorí z pracovníkov, zvyčajne z literárneho oddelenia.    

4.4. 9. Tvorba textov a materiálov zameraných na prezentáciu slovenskej   literatúry

    Zabezpečuje publikácie, texty a informačné i podkladové materiály o významných osobnostiach slovenskej literatúry, o dielach vhodných na preklad a vydanie v zahraničí, o hodnotách súčasnej slovenskej literatúry v záujme jej efektívnej a príťažlivej prezentácie v zahraničí. Príprava textov, ktoré slúžia na ďalšie využitie v rámci zahraničných prezentácií, knižných veľtrhov a propagácie v tlači (Slovak Literary Review). 
Špecifické podúlohy v rámci tejto činnosti:
-- tvorba textov na internetovú stránku LIC o jednotlivých autoroch (biografie, bibliografie a charakteristika tvorby), o spisovateľských organizáciách, prekladateľských združeniach, literárnych časopisoch a ďalších organizačných formách literárneho života a aktivitách v jeho rámci
-- tvorba textov a aktualizácia informácií elektronického Albumu slovenských spisovateľov
-- tvorba portrétov slovenských spisovateľov do tlačených Albumov slovenských spisovateľov, ktoré vydáva SLOLIA vo svetových jazykoch (nezamieňať s elektronickým Albumom na internetovej stránke LIC)
-- tvorba literárnych medailónov do časopisu Slovak Literary Review
-- tvorba podkladových materiálov pre prezentáciu počas MKV
      Cieľová skupina: všetci užívatelia vymenovaní v predchádzajúcich odsekoch.
     
4. 4. 10. Prezentácia slovenskej literatúry a literárnych informácií na Internete prostredníctvom informačného systému LINDA (Literárna informačná databáza)
          
     Na plnenie tejto úlohy vytvára informačný systém v oblasti pôvodnej slovenskej tvorby v súlade so zákonom NR SR č. 261/1995 Z. z. o štátnom informačnom systéme a výnosom Štatistického úradu SR č. 916/1996-14 a na základe príkazu MK SR č. 12, 29 a 36/96 a na základe schváleného projektu LINDA vedením ministra kultúry. Prostredníctvom tohto informačného systému poskytuje na internetovej stránke odborne kvalifikované informácie o slovenskej literatúre, aktuálnych literárnych aktivitách a literárnom živote na Slovensku pre domácich a zahraničných užívateľov.
    	Literárne informačné centrum týmto spôsobom prezentuje a zároveň poskytuje odborné informácie o slovenských spisovateľoch, ich dielach, kritických ohlasoch a poprípade aj recepcii v zahraničí. Stránka zároveň poskytuje informácie o Literárnom informačnom centre v slovenčine a troch svetových jazykoch (angl., franc., nem.), o činnosti jeho jednotlivých oddelení, poskytuje aj základné formuláre potrebné pre vzájomný kontakt s užívateľom (žiadosť o podporu vydania prekladu slovenského autora, žiadosť o štipendium, objednávka kníh), ďalej poskytuje informácie podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám a formuláre predpísané na jeho základe.
	Jednotlivé aktivity sa delia do nasledujúcich podúloh:
-- Realizácia a sústavná aktualizácia Literárneho portálu na internete
-- Realizácia a sústavná aktualizácia informácií o LIC, jeho štruktúre a činnosti
-- Tvorba a aktualizácia elektronickej podoby časopisu Knižná revue
-- Tvorba a aktualizácia elektronickej podoby časopisu Slovak Literary Revue
-- Tvorba a aktualizácia elektronickej podoby časopisu Slniečko
-- Realizácia projektu elektronického Albumu slovenských spisovateľov (v slovenskom, anglickom a nemeckom jazyku) -- tvorba a aktualizácia informácií o súčasných slovenských autoroch a ich dielach
-- Realizácia systému objednávok a predaja knižných titulov LIC 
-- Tvorba medailónov slovenských spisovateľov, ktorí majú v danom čase jubileum
    Užívateľom sú účastníci internetu doma i vo svete. 

 4. 4. 11. Šírenie a podpora pôvodnej knižnej tvorby LIC

    	V súlade s  úlohami Programového vyhlásenia vlády SR rozpracovanými Ministerstvom kultúry Literárne informačné centrum zabezpečuje šírenie a podporu knižných titulov pôvodnej tvorby vydávanej LIC.	Táto forma šírenia a podpory, vzhľadom na to, že LIC vydáva len vybrané odborné tituly, a to zväčša určené pre zahraničie, je najúčelnejšia a nemôže ju zabezpečovať nijaká iná distribučná firma alebo agentúra. Ide o špecificky zameranú činnosť. Okrem toho pre našich odberateľov je aj najvýhodnejšia pre nás z hľadiska príjmov i pre odberateľov, lebo kým súkromné distribučné organizácie požadujú pri predaji náročnej odbornej literatúry rabat vo výške 45-50%, LIC zabezpečuje túto činnosť s nákladmi 32%, čiže o 13-18% výhodnejšie.
    	Cieľová skupina užívateľov: kníhkupectvá, knižnice, školy, odborné inštitúcie, dobierková služba i pultový predaj súkromným osobám. Prebieha náborová činnosť prostredníctvom ponukových letákov konkrétnym adresátom, cez internetovú stránku a inzerciou v časopisoch LIC a realizuje zásielky objednaných kníh. Okrem toho zahraniční odberatelia cudzojazyčných materiálov vydávaných Literárnym informačným centrom podľa adresára. 

4. 4.  12. Odborné, analytické, poradenské a iné výstupy prostredníctvom MK  pre   orgány štátnej správy a EU

   	LIC na požiadanie MK SR pripravuje a poskytuje odborné stanoviská, analytické, poradenské a iné výstupy buď priamo pre MK SR alebo prostredníctvom MK SR ostatným orgánom štátnej správy a európskej únie v oblasti literatúry a vydavateľskej činnosti, ako aj k návrhom zmlúv uzatváraných MK SR či inými orgánmi štátnej správy, ku kultúrnym dohodám a vykonávacím protokolom. Dodáva námety na stretnutia a rozhovory ministra kultúry a iných predstaviteľov MK SR so zahraničnými partnermi. Po oba uplynulé roky LIC vypracoval medzi 30 a 40 takýchto výstupov. Činnosť ťažko konkrétne kvantifikovať 
     Cieľová skupina užívateľov: ministerstvo kultúry SR a prostredníctvom neho ostatné orgány štátnej správy a Európskej únie.  

Tabuľka č. 4.4.1									  (v tis. Sk)
Činnosti/produkty organizácie:	Náklady * na činnosť /produkty celkom 	Náklady kryté z:	
		Bežného transferu	Tržieb a
výnosov	Iných zdrojov**	
a	1	2	3	4	
Medzinárodné knižné veľtrhy (Londýn, Bologna, Ženeva, Praha, Varšava, Frankfurt)	   4,787	4,787	    ––	 ––	
Podpora vydávania prekladov diel slovenských autorov v zahraničí (21 titulov) 	   2,581	2,581	    ––	   ––	
Propagácia a prezentácia slovenskej literatúry v zahraničí	   2,336	2,336	    ––	   ––	
Spolupráca so zahraničnými prekladateľmi, prekladateľskými centrami, spisovateľskými  organizáciami a Slovenskými inštitútmi a podpora zahraničných prekladateľov a slovakistov vrátane štipendijných pobytov	   1,990	1,990	    ––	   ––	
Vydávanie periodických titulov (Slniečko a Knižná revue)	   6,518	2,348	4,170	   ––	
Vydávanie neperiodických odborných titulov a titulov v cudzojazyčných mutáciách o slov. literatúre a autoroch pre zahraničie	   2,951	2,951	   ––	   ––	
Propagácia a šírenie literatúry vydávanej LIC doma i v zahraničí	   1,357	   250	1,107	   ––	
Tvorba textov a materiálov na prezentáciu slovenskej literatúry doma i v zahraničí a ich prezentácia na internetovom informačnom systéme LINDA	   1,851	1,851 	   ––	   –– 	
Odborné, analytické a poradenské výstupy prostredníctvom MK SR pre orgány štátnej správy a EÚ 	      620	    620	   ––     	    ––	
SPOLU	   24,991   	21,058	5,066	    ––	

Spracovala: Soňa Treščanská

Poznámka:  Náklady na činnosť/produkty v sebe zahŕňajú priame a nepriame náklady celkom. Nepriame náklady boli na jednotlivé činnosti/produkty rozdelené týmto spôsobom: do nepriamych nákladov – správna réžia sú započítané osobné výdavky vedenia organizácie a pracovníkov oddelení zabezpečujúcich činnosť (riaditeľ, zástupca, sekretárka, finančné oddelenie a materiálno-dopravné oddelenie); ďalej  režijné náklady pozostávajúce z nájomného za kancelárie vedenia organizácie, finančného oddelenia a materiálno dopravného oddelenia, garážovania aut, nákupu kancelárskych potrieb, z nákladov na prevádzku služobných aut a ostatných nákladov. 
Súhrn týchto nákladov sme rozpočítali percentuálne na jednotlivé druhy činnosti v rozpätí 10-15 % na každú činnosť, podľa počtu ľudí, ktorí sa na nej podieľajú a podľa skutočného rozsahu vykonanej činnosti. 
Z výdavkov na správnu réžiu a režijných nákladov vedenia organizácie (riaditeľ, zástupca, sekretárka) sme 30 % vyčlenili ako náklady na ,,odborné, analytické a poradenské výstupy" podľa požiadaviek ministerstva kultúry pre orgány štátnej správy a EÚ, pretože túto činnosť z 80-90 % vykonáva priamo vedenie organizácie popri riadiacej a organizátorskej činnosti. Požiadavky na túto činnosť v poslednom období narastajú. 

Tabuľka č. 4.4.2.  Vybrané výkonové ukazovatele za rok  2001 a porovnanie s rokom 2000
                                                                                           (v tis. Sk)
Ukazovateľ	2000	2001	Index (2/1)	
A	1	2	3	
Medzinárodné knižné veľtrhy (Londýn, Bologna, Ženeva, Praha, Varšava, Frankfurt)	4,840  Sk                                                  	       4,787	0,98	
Podpora vydávania prekladov diel slov. autorov v zahraničí	2,885  Sk	       2,581	0,89	
Propagácia a prezentácia slov. literatúry v zahraničí	3,565 Sk
	       2,336	0,65	
Spolupráca so zahraničnými prekladateľskými a spisovateľ. organizáciam, Slov. inštitútmi a podpora zahr. prekladateľov a slovakistov vrátane štipend. pobytov na Slovensku 	3,555  Sk	       1,990	0,55	
Vydávanie periodických titulov (Slniečko a Knižná revue)	7,740  Sk	       6,518	0,84	
Vydávanie neperiodických titulov aj v cudzojazyč. mutác.	2,940  Sk	       2,951	1,003	
Propagácia a šírenie literatúry vydávanej LIC doma i v zahr.	1,908  Sk	       1,357	0,711	
Tvorba textov a materiálov na prezentáciu slov. literatúry doma i v zahr. vrátane  ich spracovania a prezentácie na internet. inform. syst. LINDA	2,310  Sk	       1,851	0,80	
Odborné, analytické a porad. výstupy prostr. MK pre orgány štátnej správy a EÚ 	   670  Sk	          620	0,92	
SPOLU	30,408  Sk	     24,991	0,82	

Dátum: 26.2.2002
Spracovala: Soňa Treščanská

    Porovnávanie činnosti a nákladov na ne za rok 2000 a rok 2001 je do značnej miery problematické. Každý rok sa menia požiadavky a kritériá na hodnotenie činnosti, preto nie je možné uviesť celkom presne porovnávané činnosti s predchádzajúcim rokom. Napriek tomu možno zodpovedne povedať, že dosiahnuté výsledky za rok 2001 sú prinajmenšom kvalitou zrovnateľné s rokom 2000, rozsahom však v niektorých prípadoch menšie. To sa vzťahuje predovšetkým na vydávanie odbornej literatúry. Na druhej strane sme venovali rovnakú pozornosť hlavným činnostiam, ako je podpora vydávania prekladov diel slovenskej literatúry v zahraničí, podpora štipendijných pobytov zahraničných prekladateľov na Slovensku a spolupráca so zahraničnými prekladateľskými a spisovateľskými organizáciami a slovakistami, ako aj vydávanie odborných a  propagačných materiálov v cudzích jazykoch pre šírenie a propagáciu slovenskej literatúry v zahraničí.  
Podobne sme venovali pozornosť dotvoreniu koncepcie a  technickému vybaveniu informačného systému LINDA a dokompletizovaniu počítačovej siete organizácie, ktorá zohráva svoj význam najmä pri poskytovaní informácii o slovenskej literatúre a literárnom živote na Slovensku doma i v zahraničí a tým aj pri jej propagácii a šírení

5.5. Rozpočet organizácie

Tabuľka č. 5.5.1 		v tis. Sk												
                                                                                                                                	Ukazovateľ	Skutočnosť
2000	Schválený
rozpočet
2001	Upravený
Rozpočet
2001	Skutočnosť
2001	Z toho
z
transferu	%
čerpania
4:3	
a	b	1	2	3	4	5	6	

	Výnosy spolu (6..)
Z toho:	30.408	25.550	26.521	26.537	21,471	100,1	
	Prevádzková dotácia
(691)	23,764	20,500	21,471	21,471	21,471	100,0	
	Tržby za predaj (601+602)	  6,359	  5,000   	  5,000	  4,623	    –	  92,5	
	Z toho
Tržby z prenájmu	   ––	   ––	   ––	   ––	   ––	   ––	
	Iné ostatné výnosy
a tržby (649 + 651)	     285         	       50      	       50	     443      	   –––	 886,0  	
	Náklady spolu  (5..)
Z toho:	29,466	25,550	26,521	24,991	21,058	   94,2	
	Spotrebované nákupy
(50)	     651	     600    	     600	     605	     577	100,8	
	Služby
(51)	14,387	15,285	16,167	14,536	11,420	  89,9	
	Z toho:
Reprezentačné (513)	       90	     110	     110	       98     	       98	  89,0 	
	Osobné náklady
(52)	  9,107	  8,940	  9,029	  8,824	  8,366	  97,7	
	Z toho:
Mzdové náklady (521)	  6,641	  6,400	  6,465	  6,464	  6,013	100,0 	
	Dane a poplatky
(53)	       26	       50	       50	       20	       20	  40,0	
	Ostatné náklady
(54)	  4,745	     300	     300	     509	     300	169,7 	
	Odpisy, predaný majetok, rezervy.. (55)	     550	     375	     375	     497	     375	132,5	
	Z toho:
Odpisy N a HIM (551)	     550	     375	     375	     497	     375	 132,5	
	Hospodársky výsledok ( +/- )	     942	     ––	    ––	  1,546	     413		
	Nákup NIM a HIM – spolu		  1,000 	     500	     888	    489		
								
	Z toho menovite:							
	Zhotovenie stánku na medzinár.knižné veľtr.		 1,000	    500	     489	   489		
	Doplnenie vybavenia počítačovej siete		   ––	   ––	     399	   ––		

Dátum: 26.2.2002 
Spracovala: Soňa  Treščanská

Komentár k položkám v tabuľke

   Literárnemu informačnému centru na rok 2001 bol schválený rozpočet vo výške 25,550.000 Sk, z čoho dotácie z MK SR mali predstavovať výšku 20,500.000 Sk. V priebehu roka bol tento rozpočet upravovaný o výšku dotácii z BT a VPS na základe predložených projektov na konkrétne aktivity nevykryté schváleným rozpočtom. Rozpočet bol ďalej navýšený o plánované vlastné príjmy vo výške viac ako 5 milión korún. Vlastné príjmy z predaja vydávaných časopisov a publikácii boli naplnené a mierne prekročené 
Prehľad úpravy rozpočtu v priebehu roka 2001:

       Úprava                                                výška     čerpanie   vrátené       poznámka      
  Invest. prostr. na stavbu stánku       1,000.000    488.920    511.080          VPS 
  Na vydanie publ. z EUROVLAKU      1,000.000      30.000    970.000          VPS   
  Na bežné výdavky                                  800.000    800.000      –––-       bežný transfer
  Valoriz. miezd a odmeny (uzn. vlády SR)    130.000    129.703           297    bežný transfer 
  Úpravy rozpočtu celkom za rok        2,930.000  1,448.623 1,481.377  

     Schválené dotácie z VPS neboli čerpané v plnom rozsahu v prípade investičných prostriedkov na stavbu nového stánku na medzinárodné knižné veľtrhy preto, lebo sa podarilo zabezpečiť jeho výrobu s menšími nákladmi, ako boli plánované. Z dotácie na vydanie publikácie z EUROVLAKU sme zaplatili len honoráre za príspevky našim autorom a publikáciu, vzhľadom na jej charakter sme sa rozhodli nevydávať, lebo by to bola neúčelná investícia. 800.000 Sk z bežného transferu sme využili na vydanie titulu S. Šmatlák: Dejiny slovenskej literatúry. Ostatné prostriedky boli určené na valorizáciu miezd a mimoriadne odmeny na základe uznesenia vlády SR.  
Výnosy a tržby z vlastnej činnosti boli celkovo o niečo prekročené. Pozostávajú však z dvoch časti. V prvej časti ,,tržby za predaj” vlastných produktov sa nepodarilo naplniť na sto percent. Dôvodom bol pokles počtu predpokladaných predplatiteľov (v porovnaní s rokom 2000) a tým aj výtlačkov Slniečka takmer o 8000 ks, čo za desať čísiel s príjmom 7 Sk za kus (zaokrúhlene), predstavuje menšie prijmi oproti plánovaným o takmer 600 000 Sk. Pokles predplatiteľov vidíme v dvoch príčinách, prvým a základným je, že nastupujú do škôl slabšie populačné ročníky. K tomu sa radí možno aj zvýšenie ceny za časopis (napriek tomu, že Slniečko je stále najlacnejším časopisom tohto druhu), ale najmä v neutešených príjmových podmienkach rodín s deťmi (viac ako 500 000 nezamestnaných). Dochádza k tomu, že si na niektorých školách namiesto pre každého žiaka objednávajú jeden výtlačok do lavice (dvaja žiaci). Túto stratu nebolo možno vyrovnať ani predajom knižných titulov, pretože v roku 2001 vyšli všetkého len dva tituly s určením na predaj (Pramene V. a Dejiny slovenskej literatúry II.)   
Na druhej strane sa túto stratu v plánovaných príjmoch podarilo vyrovnať prekročením ostatných plánovaných ,,výnosov a tržieb” a to o takmer 890 %. Došlo k tomu predovšetkým predajom troch ojazdených aut, ktoré pre organizáciu sa po reorganizácii i z dôvodu značnej opotrebovanosti stali záťažou a  zvyšovali výdavky na prevádzku.
Takto boli plánované príjmy splnené a prekročené o 16.000 Sk. Príjmy z inej činnosti ani z prenájmu priestorov LIC nemá.
Náklady na plánovanú činnosť aj pri krátenom rozpočte o päť miliónov korún sa podarilo ďalšími opatreniami a rozhodnutiami ďalej znížiť o 1,5 milióna korún. V plánovaných nákupoch došlo k vyrovnanému čerpaniu (prekročenie o 0,8 %), napriek nákupom počítačovej techniky na kompletizáciu počítačového informačného systému LINDA v súlade so schváleným projektom vedením MK SR v celkovej výške 413.000 Sk. Zvyšok, 187.000 Sk predstavujú náklady na nákup spotrebného a kancelárskeho materiálu.
Na osobných výdavkov boli ušetrené finančné prostriedky za nižšie horovanie prác na dohody o dielo a dohodách na čiastočný pracovný úväzok.
Mzdové prostriedky boli vyčerpané takmer na 100 %, čo poukazuje na to, že pri plnom obsadení stanoveného limitu zamestnancov by mzdové prostriedky nepostačovali.
Plánované náklady na služby sa podarilo znížiť o viac ako 10 % pri splnení všetkých plánovaných úloh a aktivít. Na reprezentačnom sa ušetrilo 12.000 Sk.
K výraznejšiemu prekročeniu plánovaných výdavkov došlo v ostatných nákladoch (v poplatkoch). Dôvodom boli niektoré neplánované výdavky. V prvom rade poplatok sto tisíc korún za súdny spor s Brodeserom, ktorý LIC dlhuje tri milióny rakúskych šilingov ešte z čias, keď LIC mala Dom slovenskej literatúry na Mostovej ulici. K tomu sa radí poplatok za ďalší súdny spor s Privátnou novinovou službou, ktorá nezaplatila LIC zmluvne dohodnuté platby za dodané čísla časopisu Slniečko. Vyššie náklady si vyžiadal aj nárast poplatkov za prevody na účtoch v bankách, najmä pri zahraničných platbách.
Plánované odpisy boli finančné vykryté a prekročili mierne plánovanú čiastku o odpisy z novo nakúpeného HIM (hmotný investičný majetok – počítačová technika). 
Za rok 2001 Literárne informačné centrum zásluhou prijatých opatrení dosiahlo najlepší hospodársky výsledok počas svojej existencie, ktorý je 1,546.000 Sk.
Ekonomický vývoj za rok 2001 je veľmi negatívny. Ceny za tovar, služby, nájomné, energiu, cestovné, rôzne poplatky, poistné, poštovné atď. rýchlo narastajú, dotácie rozpočtových prostriedkov pre našu organizáciu sa každým rokom znižujú najmenej o 20-25 % (pozri nižšie tabuľku), čo znemožňuje Literárnemu informačnému centru realizáciu aj veľmi potrebných a užitočných projektov. Požiadavky na administratívne úkony, rôzne hlásenia, tabuľky, hodnotenia a vyjadrenia sa neustále zvyšujú, na druhej strane je tu neustály tlak na znižovanie počtu pracovníkov, najmä vo sfére administratívy a zabezpečovania prevádzky. Chápeme, že prechod na nový systém administratívy v štátnej správe (kontrakty, výročné správy, všeobecná pokladničná správa atď.) prináša počiatočné problémy. Už tretí rok sa však vyžadujú rôzne hlásenia, tabuľky, hodnotenia podľa starého i nového systému, a zdá sa, že tvorcovia nového systému nezvládli stratégiu postupného zavádzania systému. Budí to dojem, že teoretici buď vôbec neprešli praxou na nižších organizačných stupňoch alebo na ňu dávno zabudli. Žiaľ, aj niektoré rozhodnutia SE MK SR len ďalej komplikujú činnosť organizácie. Nemožno však nespomenúť zákon o verejnej službe, nový Zákonník práce, ktoré prichádzajú bez akýchkoľvek vykonávacích pokynov. Organizácia sa takto dostáva do zložitej a ťažko riešiteľnej, kritickej situácie. Sme si vedomí kritickosti týchto riadkov, ale je potrebné, aby si nielen ministerské, ale aj vyššie štátne orgány uvedomili, že organizácie s minimálnym počtom pracovníkov v súčasnosti pracujú vo veľmi zložitých pomeroch. O skutočnom ekonomickom vývoji výrečne svedčia fakty o finančných prostriedkoch, ktoré MK SR poskytuje na činnosť za posledné štyri roky (od roku 1998), ktorú uvádzame pre názornosť v tabuľke a ktorá nepotrebuje komentár:

    Druh prostriedkov    Rok 1998        Rok 1999      Rok 2000      Rok 2001       Plán na r. 2002

    Dotácie z MK SR      64,160.500    44,676.782   23,764.000   21,470.673     15,000.000
     Vlastné príjmy          10,519.326       7,344.757     6,645.281      5,066.227     (5,050.000) 
   
       Celkom                 74,679.826    52,021.539   30,409.281    26,536.900     20,050.000

Z investičných výdavkov sme čerpali účelovo pridelené prostriedky z VPS na konštrukciu nového stánku na medzinárodné knižné veľtrhy. Z pôvodne pridelených prostriedkov (1,000.000 Sk) sme čerpali len polovicu, o čom sme SE MK SR informovali včas, už v polovici roka. Okrem týchto prostriedkov sme z fondu reprodukcie zakúpili so súhlasom MK SR počítačovú techniku na kompletizáciu internetového informačného systému LINDA podľa schváleného projektu vedením MK SR. 

6.6. Personálne otázky

Počet  zamestnancov: 
    Počet zamestnancov k 1. januáru 2001 bol 33 osôb. Vzhľadom na to, že MK SR nám pre rok 2001 upravilo limit zamestnancov z počtu 40 v roku 2000 na 31 pre rok 2001, boli sme nútení pristúpiť k prepúšťaniu na základe organizačných zmien. Upravili sme štruktúru organizácie a nadbytočných pracovníkov prepustili. V upravenej organizačnej štruktúre sme zrušili celkom 9 pracovných miest a to funkcie:
2 funkcie zástupca riaditeľa
1 personálny referent 
4 odborní referenti
	1 predavačka (po nástupe po materskej dovolenky, predajňa zrušená)
	1 vodič k služobného autu (po tom, čo sme predali 3 služobné auta)
Pretože už v roku 2000 neboli obsadené niektoré funkcie, v skutočnosti sme prepustili o dvoch pracovníkov menej, t. j. celkom 7 osôb.     
      Skutočný fyzický stav pracovníkov k 31. decembru 2001 bol 27 osôb.
      Priemerný počet zamestnancov za rok 2001 bol 30 osôb, čo je v priemere o jedného zamestnanca oproti limitu menej.
      
Štruktúra zamestnancov:

Počet riadiacich pracovníkov:      2
Počet odborných pracovníkov:  19
Počet technicko-administratívnych pracovníkov: 6 (vrátane jedného šoféra a skladníka)  

Prehľad ďalších personálnych  ukazovateľov:

Veková štruktúra zamestnancov:

21 – 30 rokov        31 – 40 r.        41 – 50 r.        51 – 60 r.        nad 61 
      6                           1                     12                    5                    3  

Vzdelanostná štruktúra zamestnancov:

   ZŠ          SOU          ÚS            ÚSO          VŠ
    1              1               4                2             19
(šofér)    (skladník) (tech.adm)

Priemerná mesačná mzda:  14 670,- Sk
.

Organizačná štruktúra organizácie:
(pozri k tomu organizačnú štruktúru – tzv. pavúk)

Personálny plán na rok 2001 a jeho plnenie:
Po úprave limitu zamestnancov MK SR, ktorým sa počet pracovníkov znížil o 9, úlohy vedenia spočívali predovšetkým v reorganizácii pracovísk a v prepustení nadpočetných zamestnancov tak, aby organizácia bola naďalej schopná s minimálnym počtom pracovníkov realizovať hlavné činnosti. Táto úloha bola splnená. 
Prepustených bolo celkom 7 zamestnancov (7 preto, lebo limit pôvodných 40 zamestnancov v roku 2000 nebol naplnený). 
K 31. 12.2001 mala organizácia limit 31zamestnancov,  reálne je obsadených 27 miest. Plné obsadenie funkcií nám nedovoľuje pridelený limit mzdových prostriedkov pre organizáciu. 
V priebehu roka sa vrátil po štvorročnom pôsobení z UNESCO náš pôvodný zamestnanec (Igor Navrátil), ktorý bol zaradený na pôvodnú funkciu (z tejto funkcie bol PhDr. Ján Vilikovský CSc. poverený vedením organizácie a preto funkcia bola voľná).   

Aktivity na rozvoj ľudských zdrojov:
V roku 2001 organizácia zabezpečila preškolenie všetkých zamestnancov v otázkach bezpečnosti práce a požiarnej ochrany v jednom celodennom zamestnaní, čo je celkom 29 osobodní.
Okrem toho pracovníci finančného oddelenia, materiálno-dopravného a personálny referent sa zúčastnili na školeniach k novým zákonom prijatými NR SR, na základe ktorých dochádza k neustálym zmenám v týchto otázkach v celkovom počte 9 osobodní.
Ďalších školení sa zúčastnili pracovníci organizácie k novým zákonom o verejnej  službe a k novému Zákonníku práce v celkovom počte 8 osobodní.
Okrem toho sa pracovníci  informačného oddelenia zúčastnili školenia k otázkam informačných systémov v celkovom pošte 3 osobodní.
Jeden pracovník sa v súčasnosti pripravuje na doktoranskom štúdiu v externej forme.
Celkový prehľad o personálnych otázkach organizácie, platových pomeroch, vekovom zložení, funkčnom zaradení, zvyšovaní kvalifikácie a ďalších otázkach je v priložených tabuľkách.   

Povinné vzdelávacie aktivity:
                                                                                       Počet osôb/dní
1. Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci                           29/1      
2. Protipožiarne školenie                                                       29/1  

Prehľad školení v rámci priebežného vzdelávania:

1. Zmeny v oblasti zdravotného a nemocenského                 2/2 
poistenia, dôchodkového zabezpečenia a poistenia
v nezamestnanosti
2. Nový Zákonník práce                                                          2/2
3. Zákon o verejnej službe                                                      2/2
4. JASPI (Jednotný automatizovaný právny systém)             2/1
5.  Informačné systémy                                                            3/1
6. Zmeny v hospodárení a evidencii materiálu                       2/2

7. 7.  Ciele a prehľad ich plnenia:

Hlavnými cieľmi činnosti LIC sú:
1. V súlade s úlohami  kultúrnej politiky v oblasti literatúry ako ich definuje vládny program prispievať k vytváraniu optimálnych podmienok na rozvoj literárnej tvorby a prispievať k bohatému literárnemu životu. 
2.  Vytvárať potrebné podmienky a prijímať účinné opatrenia na propagáciu a šírenie slovenskej literatúry v zahraničí  a vedomostí o nej.      

Tieto hlavné ciele sú rozpracované do nasledujúcich hlavných činností:

7. 7. 1. Organizovanie a zabezpečovanie účasti SR na medzinárodných knižných veľtrhoch   

   Literárne informačné centrum v roku 2001 zabezpečilo a realizovalo účasť Slovenska na šiestich medzinárodných knižných veľtrhoch a to v Londýne, Bologni, Ženeve, Prahe, Varšave a Frankfurte nad Mohanom. Na týchto veľtrhoch sa zúčastnilo celkom 179 vystavovateľov v celkovom počte takmer 2000 (presne 1980) vystavovaných knižných titulov, ktoré reprezentovali slovenskú knižnú tvorbu v zahraničí všetkých druhov a žánrov (vedecká, náboženská, odborná, technická, krásna literatúra v celej žánrovej pestrosti)   

Prehľad  účasti na jednotlivých knižných veľtrhoch v roku 2001

					Počet vystavovateľov	Počet vyst. titulov
MKV Londýn				           cca  38		380
Detské knihy Bologna			cca 16			200
Salón knihy Ženeva				cca 20			250
Svět knihy Praha				cca 35			400
MKV Varšava				           cca 30			300
MKV Frankfurt nad Mohanom		cca 40			450
	
 (Počet vystavovateľov sa udáva približne, pretože v niektorých prípadoch ide o koprodukcie, a teda aj účasť viacerých vydavateľských podnikov.)

Literárne informačné centrum zisťuje záujem potenciálnych vystavovateľov, zorganizuje účasť, zabezpečí výstavné priestory a potrebné vybavenie, zhromaždí exponáty a zaobstará ich prepravu na miesto určenia. Fyzicky zabezpečí inštaláciu národnej expozície, koordinuje v nej stretnutia a rokovania a pomáha pri získavaní kontaktov a uzatváraní obchodných zmlúv. 
V roku 2001 Literárne informačné centrum po dlhom čase zabezpečilo celkom novú expozíciu stánku na veľtrhoch v Prahe a vo Frankfurte nad Mohanom s minimálnymi nákladmi (necelých 500.000 Sk), na ktorý bola pridelená jednorázová účelová dotácia investičných prostriedkov. Moderné a dôstojné riešenie stánku je jedným z predpokladov úspešného prezentovania národnej knižnej kultúry. Expozícia svojím novým atypickým poňatím bola po viacerých rokoch porovnateľná s reprezentatívnymi expozíciami významných nie len európskych krajín a získala si aj uznanie odborných kruhov v hostiteľských krajinách.
Pri tejto činnosti treba oceniť konkrétnu pomoc, ktorú nám poskytuje Ministerstvo zahraničných vecí pri preprave zásielok. Keďže knihy vystavené na veľtrhu sa spravidla nevracajú do vlasti (vysoké prepravné náklady), ako ocenenie tejto spolupráce sa darujú  miestnemu zastupiteľskému úradu alebo Slovenskému inštitútu, výnimočne aj akademickej inštitúcii v krajine, ktorá sa venuje slovakistike (School of Slavonic and Eastern European Studies pri University of London).
V záujme lepšej propagácie slovenskej literatúry sa počas veľtrhov v priestoroch expozície i mimo nich organizujú početné sprievodné akcie,  prezentácie kníh, vystúpenia autorov, semináre, atď. Ich prehľad sa nachádza v podkapitole 7. 7. 3.

LIC významne prispelo pri organizovaní Výstavy slovenských vydavateľstiev v Prahe, ktorá prebiehala v máji 2001 v Prahe spolu s rokovaniami zástupcov vydavateľstiev s českými partnermi.
LIC aktívne prispelo k organizácii Bibliotéky 2001 v  Bratislave, na ktorej sa zúčastnilo expozíciou a prezentáciou kníh, ktoré vydalo. 

7. 7. 2. Systematická podpora prekladov slovenskej literatúry v zahraničí

V roku 2001 Literárne informačné centrum v tejto oblasti podporilo vydanie celkom 16 prekladov diel slovenských autorov v rôznych jazykoch. Išlo o tieto diela, vydavateľstvá a jazyky (krajiny):

1) Zbližovanie-Annäherung (antológia slov.-rak.prózy) zost. Zdenka Beckerová
      Vydavateľstvo: Die Brücke International, St.Pölten, Rakúsko, 2001
      Preklad: Ursula Machtová, Angela Repková, Manfred Jähnichen, Ute Rassloffová
									ISBN  	3-902229-00-4
2)  Slovenské rozprávky (Dobšinského rozprávky, prerozprávané K.Daškovou)
       Vydavateľstvo: Xin Hua, Peking, ČLR , 2001
       Preklad: Huang Ying-shang		 ISBN  7-5011-5055-9/l.267

3)  Mila Haugová:  Gradiva
	Vydavateľstvo:  EDITION CARACTERES, Paríž, 2001
	Preklad: Sabine Bollack					ISBN  2-85446-305-6

4)  Strömungen - Prúdenie:  Eterla Farkašová, Mária Bátorová, Rút  Lichnerová, Ilse     Brem, Klara Köttner Benigni, Catarina Carsten     (dvojjazyčné vydanie)
      Vydavateľstvo:ÖSTERREICHISCHES LITERATURFORUM, Krems, 2001
      Preklad: Inge Stahlová, Jaroslav Stahl, Etela Farkašová, Elena Ehrgangová
									ISBN  3-900860-08-4
5) Mila Haugová: Atlas piesku - Sandatlas
          Vydavateľstvo: Edition Korrespondenzen, Franz Hammerbachen, Viedeň, 2001
	Preklad: Angela Repková				ISBN 3-902113-03-0
	
6) Alexander Dubček: Nádej zomiera posledná 
          Vydavateľstvo: Mousli Ghias, Homs, Sýria, 2001
	Preklad: Mousli Ghias					ISBN (arabsky)

7) Za zástenou - Derriére la cloison (antológia slovenskej novely, 13 autorov)
          Vydavateľstvo: L´Harmattan Edition, Paríž, Francúzsko, 2001
	Aj zakúpenie 50 ks antológie
	Preklad: Suzanne Fousserau, Magdaléna LukovičováISBN 2-7475-0929-X

8) Stanislav Rakús: Žobráci – Cerçetorii
	Vydavateľstvo: Editura Ivan Krasko, Nadlak, Rumunsko, 2001
	Preklad: Ondrej Štefanko, Florin Bănescu		ISBN 973-8324-03-3

	9) Ladislav Ťažký: Dunajské hroby – Morminte dunărene
	Vydavateľstvo: Editura Ivan Krasko, Nadlak, Rumunsko, 2001
	Preklad: Ondrej Štefanko, Florin Bănescu		ISBN 973-9292-99-2
	
10) Peter Jaroš: Milodar slučka – Chronika na nadeždata
	Vydavateľstvo: MATOM, Sofia, Bulharsko,2001
	Preklad: Dimitar Stefanov				ISBN: 954-9989-07-0
	
11) Slovenské národné rozprávky – Slovašky narodni prikazky (Kvety Daškovej)
	Vydavateľstvo: ORFEJ, Sofia, Bulharsko, 2001
	Preklad: Donka Nejčeva					ISBN 954-8748-34-7

12) Ján Tužinský: Biliard na streche a iné prózy – Biljard na pokriva 
	Vydavateľstvo: Bulharský spisovateľ, Sofia, Bulharsko, 2001
	Preklad: Ľudmila Kotarová, Diana Ivanova		ISBN 954-90895-1-7
	
13) Milan Rúfus: ECCE HOMO  (výber zo zbierky Jednoduchá až po korienky vlasov)
	Vydavateľstvo: ZAIS, Ingrid Zámečníková, Bratislava, SR, 2001
	Preklad: Andrzej Smakowski			ISBN 80-968343-8-X

14) Literatur aus der Slowakei (tematické číslo venované slovenskej literatúre 
       - 36 autorov, poézia, próza, eseje) 
     Vydavateľstvo: Passauer Pegasus. Zeitschrift für Literatur, Passau, Nemecko,2001
     Preklad: Ute Rassloffová, Ursula Machtová, Renata SakoHoess    ISSN 0724-0708

15)  Vzmožna nežnosť-Tri slovaški poetesi (Vadkerti-Gavorníková, Haugová,Podracká) 
        Vydavateľstvo: MATOM, Sofia, Bulharsko, 2001
         Preklad:  Dimitar Stefanov					ISBN 954-9989-09-7
	
16)   Rovnobežné zrkadlá – Oglinzi paralele 3/2001 a 4/2001
	Vydavateľstvo: Kultúrna a vedecká spoločnosť I. Krasku, Nadlak, Rumunsko,		Preklad: O. Štefanko a kol.				ISSN 1224-5585

Od r. 1996 komisia SLOLIA podporila 76 titulov (pričom treba brať do úvahy, že v prvom roku sa zväčša kontakty iba nadväzovali). Zoznam titulov je uvedený na internetovej stránke LIC.
V roku 2001 Komisia SLOLIA pracovala v zložení J.Zambor (predseda), V.Prokešová (podpredsedníčka), A.Marenčin, V.Šikula, J.Puškáš, L.Šimon, a M.Škotka, pričom administratívne zabezpečenie poskytovali zamestnanci LIC (z rovnomenného oddelenia); od decembra 2001  pracovala komisia v novom zložení: J.Buzássy (predseda), M.Hatala (podpredseda), A.Hykisch, L.Šimon, J.Zambor, V.Prokešová a V.Petrík.
Komisia zasadala r. 2001 celkove štyrikrát a navrhla podporiť spolu 26 titulov. Podrobnejšie informácie o činnosti komisie sú na internetovej stránke LIC.

7. 7. 3. Propagácia a prezentácia slovenskej literatúry v zahraničí

Na propagáciu slovenskej literatúry v zahraničí slúžia aktivity LIC organizované samostatne alebo v spolupráci so zahraničnými partnermi, Slovenskými inštitútmi a slovakistami na zahraničných univerzitách, ako aj materiály vydávané v cudzích jazykoch (najviac anglicky, nemecky a francúzsky) a prezentácie vybraných titulov a autorov. 

  Jednou z najdôležitejších akcií LIC v roku 2001 bolo ukončenie Projektu SLNKO, ktorý bol venovaný propagácii slovenskej knihy pre deti. Vznikol koncom r. 1996 na základe spoločnej iniciatívy MK SR, vtedajšieho Národného literárneho centra a Univerzitnej knižnice Bratislava s Centrom pre literatúru a mládež A. Albertiho v Terste. V rámci tohto projektu sa realizovalo:
	1) Vydanie antológie slovenskej literatúry pre mládež Plachetnicou ku hviezdam (18 autorov a 13 ilustrátorov) vo vydavateľstve Campanotto v Udine. Antológia bola predstavená vo viacerých talianskych mestách (Terst, Bordano, Lucca, Janov, Miláno, Rím a i.) a má aj komerčný úspech.
	2) Usporiadanie putovnej výstavy Slovenská kniha pre deti a mládež vo viacerých mestách (Terst, Janov, Miláno, Lucca, naposledy Florencia). (V spolupráci s Univ. knižnicou.)
	3) Séria výstav slovenských knižných ilustrácií vo viacerých mestách (Terst, Miláno, Janov). (V spolupráci s Bibianou.)
	Okrem toho istý čas sprevádzala tieto akcie aj putovná výstava slovenských folklórnych hračiek, ktorá sa však medzičasom musela vrátiť do SNM Martin.
Projekt sa mal pôvodne ukončiť 9. -- 12. januára 2001 výstavou v Národnej knižnici vo Florencii, kde boli organizované aj strenutia s odborníkmi, výtvarníkmi ako aj krajanmi žijúcimi v severnom Taliansku. Za slovenskú stranu sa zúčastnili spisovateľ Ľubomír Feldek, riaditeľ Univerzitnej knižnice v Bratislave dr. Trgiňa a riaditeľ LIC. Podujatie sa však stretlo s takým úspechom, že na žiadosť veľvyslanca SR v Taliansku dr. J. Miklošku sa prenieslo do Ríma.
      Podujatie v Ríme sa konalo od 15. - 18. februára v spolupráci s talianskym Ministerstvom kultúry a historických pamiatok v Teatro dei Dioscuri (kultúrne zariadenie ministerstva). Pri tejto príležitosti LIC zorganizoval v spolupráci s rímskymi slovakistami konferenciu o preklade s osobitným zameraním na slovenčinu a na literatúru pre deti a mládež, ktorá sa dočkala hojnej účasti talianskych, ba i zahraničných prekladateľov a kritikov. Na vernisáži sa zúčstnili aj členovia diplomatického zboru pracujúci v Ríme.

Na knižných veľtrhoch LIC zorganizoval nasledujúce sprievodné programy,  prezentácie a aktivity:
•	seminár na Londýnskej univerzite (School of Slavonic and Eastern European  Studies) o diele Milana Rúfusa v spolupráci s prof.  Robertom Pynsentom a Timom  Murrayom-Beaslym, na ktorom vystúpili PhDr. Milan Richter a PhDr. Viktor Timura, CSc. Medzi účastníkmi boli významní prekladatelia (Ewald Osers) ako aj  asistenti a študenti katedry 
•	prezentácia publikácie Júliusa Satinského: Vás taky...? na knižnom veľtrhu v Prahe s účasťou autora a jeho vystúpením 
•	prezentácia prekladu  dramatických diel Stanislava Štepku: Člověčiny, vydanej  Jiřím Suchým s jeho účasťou a vystúpením na knižnom veľtrhu v Prahe
•	prezentácia publikácie Dominika Tatarku: Navrávačky (vydal LIC) za účasti českej autorky Jany Štolbovej a historika Jána Mlynárika v spolupráci s česko-slovenským klubom v Prahe. Súčasne sa konala prezentácia publikácie tohto klubu pod názvom Slovensko-české osudy (100+1 osobnost české společnosti ze Slovenska)
•	spoluúčasť na prezentácii publikácie B. Hečku: Dobrodružství překladu vydanej v českom preklade I. Železným a publikácie L. Balleka: Zlatý stôl s autorovým vystúpením na knižnom veľtruhu v Prahe 
•	účasť a aktívne vystúpenie na medzinárodnej prekladateľskej konferencii v Prahe Literatúra bez hraníc  (PhDr. Ján Vilikovský, CSc. a PhDr. Milan Richter)
•	beseda o knihe D. Tatarku v kabinete slovakistiky na Filozofickej fakulte KU v Prahe s N. Gašajom za účasti spisovateľa L. Vaculíka
•	seminár o súčasnej slovenskej literatúre na Slovenskom inštitúte vo Varšave a na Varšavskej univerzite s príspevkami a diskusnými vystúpeniami PhDr. Štefana Druga, DrSc. a Antona Baláža 
•	prezentácia publikácie Bratislava–Europa erlesen vo vyd. Wieser, Klagenfurt, na knižnom veľtrhu vo Frankfurte nad Mohanom
•	prezentácia antológie Annäherung na našom stánku za prítomnosti viacerých vydavateľov a spoluautorov na veľtrhu vo Frankfurte
•	prezentácia Albumu slovenských spisovateľov (angl. verzia 2) na našom stánku vo Frankfurte nad M 

AKTIVITY NA Slovensku
•	Prezentácia Album of Slovak Writers 2 v priestoroch Britskej rady v marci 2001
•	Vyslanci slovenskej literatúry – stretnutie s prekladateľmi slov. literatúry (J. Sutherlandom-Smithom, V. Sutherlandovou-Smithovou, O.Malevičom, O.Štefankom a D.Stefanovom) na Bibliotéke 2001 v novembri 2001    
•	Slávnostné vyhlásenie výsledkov ankety Kniha roka -- pripravila v apríli redakcia Knižnej revue v spolupráci so Združením slovenských vydavateľov a kníhkupcov. Vyhlasovali sa výsledky ankiet Kniha roka, Vydavateľstvo roka a debut roka. Akcia sa stretla s mimoriadnym ohlasom tak v tlači, ako aj v rozhlase a televízii. V kategórii Kniha roka zvíťazila kniha  J. Urbana Voda, čo ma drží nad vodou; vydavateľstvom roka sa stali Mladé letá a za debut roka vyhlásili knihu  M. Kováča: Čo sa nás týka.
•	Pracovníci literárneho oddelenia v roku 2001 publikovali v kultúrnych a literárnych časopisoch, denníkoch, slovenskom rozhlase a STV informácie o kultúrnom živote a činnosti Literárneho informačného centra a na Slovensku, recenzie, rozhovory i odborné články a štúdie, ktorých bolo okolo 60 (vymenovanie nepovažujeme na tomto mieste za účelné, zväčša je ich možno nájsť na internetovej stránke Literárneho informačného centra). 
•	Prezentácia vydanej publikácie D. Tatarka: Navrávačky a publikácie Pramene k dejinám Slovenska a Slovákov II. s tlačovou konferenciou o činnosti Literárneho informačného centra

Tlačené materiály

Slovak Literary Review  
Časopis vychádzajúci dva až trikrát do roka. Každé číslo má 16 strán textu štandardného novinového formátu
Prvé číslo SLOVAK LITERARY REVIEW /Revue der slowakischen Literatur/, bolo venované detskej literatúre (farebná dvojstrana), druhé číslo literatúre 60. rokov.

Album of Slovak Writers 2
Ide o pokračovanie v sérii informatívnych materiáloch, ktoré vychádzajú v zložkách na voľných listoch. Každá zložka predstavuje 33 autorov a na každom liste je fotografia autora, jeho stručný životopis, bibliografia, úryvky z kritických hodnotení a ukážky z diel. Doteraz vyšiel jeden album po anglicky (výber autorov sa robil cielene pre anglofónny kultúrny okruh) a jeden po nemecky (takisto zameraný na nemecky hovoriace krajiny). V roku 2001 LIC vydalo druhý po anglicky písaný album kde sú o.i. portréty spisovateľov ako I.Krasko, J.Jesenský, ďalej J. Smrek, F. Švantner, R. Fabry, P. Karvaš, J. Buzássy, R. Sloboda, J. Johanides a i.
Literárne informačné centrum vydalo ďalej stručné dejiny slovenskej literatúry pre zahraničie v angličtine, Autorom je  PhDr. Vladimír Petrík, DrSc., historický epilóg napísal Ľubomír Lipták. Názov: SLOVAKIA AND ITS LITERATURE.  Ide po vyše päťdesiatich rokoch o prvé prehľadné a ucelené dejiny slovenskej literatúry v cudzom jazyku, takže sa môžu použiť na propagáciu v medzinárodnom konexte.

	Obe čísla časopisu Slovak Literary Review i Album slovenských spisovateľov v angličtine (2. diel) sa využívali na propagáciu počas knižných veľtrhov i pri domácich podujatiach. Obe publikácie sa prostredníctvom MZV SR distribuujú na zastupiteľské úrady SR v zahraničí, slovenské inštitúty a stále misie, zasielajú sa však aj na adresy knižníc v SR a na adresy knižníc a stálych abonentov v zahraničí (Nemecko, Anglicko, Švédsko, Francúzsko, USA, Kanada...) ako aj na univerzity a školy s bilingválnymi sekciami, ktoré majú o časopis záujem. Priaznivé referencie prišli zo zahraničia (honkonzul E.Kabat z Argentíny, veľvyslanci SR v Pekingu a Záhrebe, prekladatelia v USA, Francúzsku, Nemecko, Rakúsko, lektori slov. literatúry v Štrasburgu, Bordeaux, knižnice v Oxforde a Brémach, Nobelova knižnica v Štokholme), a v tlači boli publikované viaceré recenzie (Literárny týždenník, Učiteľské noviny a ďalšie).
	Obdobne sa bude využívať publikácia Slovakia and its Literature.

7. 7. 4. Podpora zahraničných prekladateľov a slovakistov

Podpora zahraničným prekladateľom a slovakistom má dve podoby.
Prvou je poskytovanie štipendií zahraničným prekladateľom, ktorí pripravujú preklady konkrétneho titulu slovenského autora na vydanie v zahraničí v príslušnom jazyku. 
V roku 2001 boli poskytnuté štipendijné pobyty týmto zahraničným prekladateľom:

•	Joana GOSZCZYŃSKA, Poľsko, dielo: heslá o slov. spisovateľoch do Veľkej encyklopédie PWN
•	Prof.Dr. Michal HARPÁŇ, Juhoslávia, dielo: D. Mitana, výber z poviedok
•	P. Vilikovský: Posledný kôň Pompejí
•	Víťazoslav HRONEC, Juhoslávia, dielo: I. Štrpka, výber z tvorby
•	Konrád GEIGER, SRN, dielo: V. Šikulas, Veterná ružica

Druhou formou je nadväzovanie kontaktov so zahraničnými prekladateľmi a slovakistami, ktorí majú predpoklady na preklady zo slovenčiny ich získavanie na preklad konkrétneho autora alebo diela, poskytovanie potrebných informácií a materiálov, ale aj ostatným slovakistom pôsobiacich na kultúrnych a literárnych inštitúciách v zahraničí a katedrách slavistiky alebo slovakistiky, ktorí sú základom propagácie a šírenia slovenskej literatúry v zahraničí.  V spolupráci s nimi sa organizujú besedy, semináre a konferencie o slovenskej literatúre a prekladoch slovenskej literatúry do cudzích jazykov alebo účasť slovenských odborníkov na besedách, seminároch a konferenciách v zahraničí, organizovaných zahraničnými inštitúciami, s ktorými Literárne informačné centrum spolupracuje. 

Slovenské  lektoráty a univerzity v  zahraničí,  s  ktorými  LIC spolupracuje  
LIC udržiava kontakty a spolupracuje s celou sieťou lektorátov slovenského a jazyka a literatúry v zahraničí ako aj s univerzitami, na ktorých sa vyučuje slovenský jazyk a literatúra.
Katedra slovanských a východoeurópskych štúdií, Londýnska univerzita 
Inštitút INALCO, Paríž
	Slovenský inštitút, Paríž	
	Slovenský lektorát, Univerzita Marca Blocha, Štrasburg
	Slovenský lektorát, Univerzita Bordeaux
	Slovenský lektorát, Univerzita Clermont-Ferrand        
           Inštitút pre umelecký a kultúrny rozvoj, Bordeaux
           Inštitút slovanskej filológie Varšavskej univerzity
           Spolok Slovákov v Poľsku, Krakov, ul. Sv. Filipa 7           
	Slovenský lektorát, Kolín nad Rýnom
           Slovenský inštitút Varšava

7. 7. 5. Spolupráca so zahraničnými prekladateľskými organizáciami

Základom tejto činnosti je členstvo Slovenského centra pre umelecký preklad pri LIC v Európskej sieti  medzinárodných centier umeleckého prekladu (Réseau Européen des Centres Internationaux de Traducteurs Littéraires). SCUP je jediným centrom z nečlenských krajín EU, ktoré bolo prijaté do siete RECIT. O aktívnej a úspešnej činnosti nášho centra  v tejto organizácii svedčí skutočnosť, že náš predstaviteľ, PhDr. Ján Vilikovský, CSc., bol zvolený do funkcie zástupcu generálneho tajomníka organizácie. Účasť na jarných a jesenných zasadaniach tejto organizácie je jednak protokolárnou povinnosťou, jednak umožňuje prístup k informáciám, nadväzovanie kontaktov a koordináciu konkrétnych krokov so zástupcami európskych prekladateľských centier združených v  RECIT. 

SCUP spolupracuje s medzinárodnými prekladateľskými centrami v Belgicku (Seneffe), Francúzsku (Arles), Grécku (Atény a Rhodos), Holandsku (Amsterdam), Írsku (Dublin), Portugalsku (Linda-la-Velha), Nemecku (Straelen), Španielsku (Tarazona), Taliansku (Torino) a Veľkej Británii (Norwich). Navyše aktívne spolupracuje aj s organizáciou Maďarskou (Budapešť), ktorá nie je členom RECIT.

V roku 2001 slovenskí zástupcovia sa zúčastnili na týchto konkrétnych aktivitách:

•	stretnutie riaditeľov európskych prekladateľských centier – rokovanie o finančných podporách pre literatúru z Európskej komisie (september - Igor Navrátil) 
•	riadne jesenné zasadanie RECIT v Arles  (november - PhDr. Ján Vilikovský ako funkcionár RECIT , Igor Navrátil ako vedúci SCUP)
•	Milan Richter – Petrohrad rokovanie s prekladateľom O. Malevičom a s vydavateľmi a šéferedaktormi literárnych časopisov (Akademičeskij projekt, Neva a Vsemírnoje slovo) o vydávaní slovenskej literatúry (výber z diela P. Karvaša, tématické čísla so súčasnou slovenkou literatúrou)
•	Viera Prokešová --  účasť na podujatí Stôl európskej poézie v Rige (Lotyšsko), kde sa riešili problémy: vydávanie antológii; podpora a program vydávania prekladov na národnej úrovni, granty a štipendiá; Európska únia a jej rozpočet na kultúru 
•	Dana Podracká - účasť na 30. jubilejnom ročníku Varšavská jeseň poézie

7. 7. 6. Vydávanie periodických publikácií 	
 
     Literárne informačné centrum vydáva dva časopisecké tituly: Knižná revue a Slniečko. 

KNIŽNÁ  REVUE
 Knižná revue je dvojtýždenník, ktorý poskytuje základné informácie o knižných novinkách i s adresárom vydavateľov. Je nenahraditeľnou pomôckou pre knižnice, keďže je jediným spoľahlivým informátorom o skutočne vydaných knihách. (Zoznam vyžiadaných ISBN, ktoré uverejňujú Knižnice a informácie,  informuje len o vydaných ISBN, nie o reálne vydaných knihách.) 
Knižná revue kladie hlavný dôraz na pôvodnú slovenskú tvorbu, ale reflektuje aj inonárodné literatúry. Na rozdiel od ostatných umeleckých časopisov  s orientáciou na literatúru venuje sa aj odbornej literatúre, učebniciam a náboženskej literatúre. Knižná revue vychádza už dvanásty rok a stala sa pevnou súčasťou knižnej kultúry na Slovensku. O jej popularite svedčí fakt, že má niekoľkonásobne vyšší počet predplatiteľov ako Literárny týždenník či Kultúrny život.
Dovedna vyšlo 23 čísel, z toho dve letné dvojčísla a jedno decembrové. V rozšírenej forme vyšli  čísla 1, 2, ktoré priniesli  register kníh vydaných v druhom polroku 2000, a číslo 22 bolo rozšírené o osemstranovú inzertnú prílohu pri príležitosti Medzinárodného knižného veľtrhu  Bibliotéka. Zároveň sa rozšíril okruh úzko spolupracujúcich vydavateľstiev.
Knižná revue sa v roku 2001 musela vyrovnávať s dôsledkami krachu PNS, čo znamenalo stratu vyše sedemsto predplatiteľov. V spolupráci s novou distribučnou spoločnosťou ARES sa nám podarilo zvýšiť počet predplatiteľov v decembri na 260, v LK Permanent bolo 380 predplatiteľov a v zahraničí 42. Ostatné výtlačky sa predávajú cez distribúciu Mediaprint-kapa, cez internetové kníhkupectvo Johani a cez kníhkupecké predajne. 
Najväčší problém je s distribúciou časopisu, ktorá je veľmi drahá a nezodpovedá našim predstavám. Chýbajú financie na účinnú reklamu. Na reklamu používame internetovú stránku, čo nie je postačujúce v dnešných pomeroch.
Dvojtýždenník Knižná revue má 12 novinových strán a obsahuje v priemere 105 rukopisných strán. Rozšírenie rozsahu o 4 strany by prospelo obsahovej bohatosti i všestrannosti periodika, ale v súčasnosti to ekonomické dôvody nedovoľujú.

SLNIEČKO     
Mesačník Slniečko je určený pre najmladších čitateľov, žiakov základných škôl 1.-5. ročník. Je najstarším slovenským detským časopisom (vychádza od roku 1927) a súčasne najlacnejším detským časopisom na Slovensku. V roku 2001 vyšlo  10  čísel časopisu, plnofarebných  v rozsahu 24 strán v priemernom mesačnom náklade 63.870 výtlačkov na jedno číslo.
	Slniečko si kladie za prvoradú úlohu podporovať rozvíjanie estetickej a etickej vnímavosti mladých čitateľov a orientovať ich na trvalé hodnoty. Kladie veľký dôraz i na utváranie poznávacích znalostí detí. V roku 2001 vzbudil ohlas predovšetkým seriál Moja vlastiveda, ktorý na rozdiel od učebníc príťažlivejším spôsobom sprostredkoval deťom vlastivedu Slovenska. Protiváhou tohto seriálu bol beletristicko-náučný cyklus Beáty Panákovej Výprava argonautov, sprostredkujúcej dieťaťu mytologický klenot európskeho kultúrneho dedičstva. Slniečko sa programovo usilovalo sprostredkovať deťom klasický rozprávkový fond ako aj texty súčasných špičkových autorov (Hevier, Groch, Karpinskij), čím  plní aj funkciu stimulátora novej tvorby. 
Priority časopisu: 
-	prezentácia zlatého  fondu  slovenskej  literatúry pre deti
-	prezentácia talentovaných debutantov, mladých autorov a výtvarníkov 
-	informovanie čitateľov pedagógov o významných aktivitách Slovenskej sekcie IBBY a o vrcholových celoslovenských súťažiach pre deti a mládež kultúrneho zamerania.
-	ekologická výchova detí / rubrika Deti v zelenom /
-	cielená podpora čitateľského hnutia detí  /propagácia HEVIklubov/ spolupráca       s pedagógmi základných  a pedagogických škôl 

Ďalšie aktivity:
-	spolupráca s BIBIANOU a Slovenskou sekciou IBBY /aktívna účasť na Dňoch detskej knihy v Piešťanoch – beseda v detskom domove v Piešťanoch a v Špeciálnej škole vo Vrbovom s výnimočnými výtvarnými aktivitami detí,
-	informácie o BIB 2001 – prezentácia výstavy  víťazných slovenských ilustrátorov      /Jany Kiselovej-Siteková  a Petra Uchnára/
-	propagácia kvalitnej pôvodnej knižnej produkcie pre deti a mládež  /prostredníctvom     literárnych krížoviek a vernisáží s ukážkami/
-	spolupráca so slovenským rozhlasom – festival rozhlasovej rozprávky Zázračný   oriešok /mediálne i účasťou v odbornej porote/, prezentácia  autorských rozhlasových noviniek 

Spolupráca pri celoslovenských podujatiach:
-	Šaliansky Maťko - súťaž v prednese slovenskej povesti/, mediálna i poradenská       
-	spolupráca, sprostredkovanie recitačných povesťových textov na stránkach Slniečka
-	Prečo sa mi páči slovenčina /autorská detská súťaž/ - mediálna i v porote   
-	Škultétyho rečňovanky – Veľký Krtíš  /autorská detská súťaž/  porotcovská a mediálna spolupráca
-	Detský čin roka – mediálna spolupráca
-	Spolupráca s Mestskou knižnicou Piešťany- krsty knižných noviniek pre deti 
-	a mládež,  literárne a výtvarné dielne, výstavy
-	Čitateľské besedy v školách a knižniciach /v roku 2001- Piešťany, Vrbové,  Brezová pod Bradlom, Veľký Krtíš, Ivanka pri Dunaji, Šaľa./

Na činnosť redakcie a vydávanie časopisu pôsobí: 
-	objektívny pokles populačných ročníkov detí v našej vekovej čitateľskej kategórii (tento problém zaznamenali aj ostatné redakcie detských časopisov) 
-	pokles kúpyschopnosti obyvateľstva (na čitateľských besedách sme zaznamenali, že  školy riešia tento problém tak, že deti si zakupujú len jeden časopis do lavice). 
      	V súvislosti s týmto problémom môžeme predpokladať pokles nákladu v nasledujúcom roku na 60.000 kusov mesačne, čo bude zrejme treba zohľadniť vo zvýšení ceny. 

7. 7. 7. Vydávanie neperiodických publikácií

      Vydavateľská činnosť Literárneho informačného centra pozostáva z dvoch oblasti: prvou je vydávanie publikácií a materiálov v cudzích jazykoch s určením na propagáciu slovenskej literatúry v zahraničí, druhou je vydávanie vybraných titulov odbornej literatúry v slovenčine, ktorá v komerčnom prostredí nenachádza miesto v súkromných vydavateľstvách, ale bez ktorej nemôže existovať nijaká národná literatúra. 
V prvej oblasti – vydávanie literatúry pre zahraničie v cudzích jazykoch, ako sme už uviedli na predchádzajúcich stránkach, v roku 2001 Literárne informačné centrum vydalo stručné dejiny slovenskej literatúry v angličtine pod názvom SLOVAKIA AND ITS LITERATURE, ktorej autorom je Vladimír Petrík, s epilógom Ľubomíra Liptáka o našich dejinách.  
V druhej oblasti - vzhľadom na reštrikčné opatrenia, Literárne informačné centrum vydalo iba 5. zväzok Pramene k dejinám Slovenska a Slovákov, ktorý je dlhodobým projektom na niekoľko rokov. Druhý titul - S. Šmatlák: Dejiny slovenskej literatúry II. diel. sme sa rozhodli vydať až potom, čo sa ukázala jeho akútna potreba na našom trhu, napriek nedostatku finančných prostriedkov. Titul vydalo Literárne informačné centrum pred troma rokmi a vzhľadom na to že sa vypredal a v súčasnosti slúži ako jediná spoľahlivá učebnica pre študentov vysokých škôl humanitných smerov, bolo potrebné vydanie opakovať. Vzhľadom na nedostatok finančných prostriedkov I. diel tohto titulu Literárne informačné centrum vydá až  v roku 2002.
Na inú vydavateľskú činnosť Literárne informačné centrum nemá v súčasnosti potrebné prostriedky, napriek tomu, že má k dispozícii niekoľko titulov.
Po zrušení vydavateľského oddelenia tituly na vydanie pripravujú pracovníci literárneho oddelenia popri svojej vlastnej odbornej práci. 

7.7. 8. Prezentácia slovenskej literatúry a literárnych informácií na internete           prostredníctvom informačného systému LINDA (Literárna informačná databáza)
     
	Po vybudovaní počítačovej siete v LIC r. 2000 sa začal budovať literárny portál s cieľom vytvoriť informačný systém, ktorý poskytne všetky základné informácie o slovenskej literatúre, spisovateľoch, literárnom živote a knižnej tvorbe, ako aj o Literárnom informačnom centre, jeho činnosti, poskytovaných službách a možnostiach získať podporu pri šírení a vydávaní slovenskej literatúry.
	Ukázalo sa však, že na takéto kvantum materiálu je potrebné vytvoriť premyslený systém. Pristúpili sme preto s odbornou pomocou Odboru informatiky MK SR k vypracovaniu projektu pod názvom LINDA (literárna informačná databáza), ktorá obsahuje aj požiadavky na technické parametre počítačov a počítačovej siete. Projekt bol prerokovaný na vedení ministra kultúry a schválený na rozhraní rokov 2001/2002.
V súlade s týmto projektom sme koncom roka zrealizovali nákup počítačovej techniky s potrebnými parametrami. Vzhľadom na obmedzené finančné prostriedky technicky bude celý projekt skompletizovaný roku 2002.
Nový informačný systém poskytne v prvom rade informácie o LIC, jeho organizácii, činnosti  a funkciách. Ďalej prinesie základné údaje o slovenskej literatúre a jej tvorcoch, odkazy na potrebnú literatúru a základné pomôcky. Podľa plánu budú jeho ťažiskové oblasti nasledujúce:
•	Realizácia a sústavná aktualizácia Literárneho portálu na internete
•	Realizácia a sústavná aktualizácia informácií o LIC, jeho štruktúre a činnosti
•	Tvorba a aktualizácia elektronickej podoby časopisu Knižná revue
•	Tvorba a aktualizácia elektronickej podoby časopisu Slovak Literary Revue
•	Tvorba a aktualizácia elektronickej podoby časopisu Slniečko
•	Realizácia projektu elektronického Albumu slovenských spisovateľov (v slovenskom, anglickom a nemeckom jazyku) -- tvorba a aktualizácia informácií o súčasných slovenských autoroch a ich dielach
•	Realizácia systému objednávok a predaja knižných titulov LIC 
•	Tvorba medailónov slovenských spisovateľov, ktorí majú v danom čase jubileum

V roku 2001 sa pracovalo podľa starého rozvrhu a činnosti sústredili na aktualizáciu informácií o LIC, na spracovanie portrétov slovenských spisovateľov (80 portrétov) a na "Album slovenských spisovateľov" (nemýliť si s tlačenou publikáciou podobného názvu) -- ide o interaktívny katalóg prozaikov a básnikov (v slovenskej,  anglickej a nemeckej verzii) nielen so základnými bio- a bibliografickými údajmi, charakteristikou diela, citátmi z kritiky, ukážkou z diela, ale aj s možnosťou vyhľadávania podľa výročí a jubileí a pod., ktorý sa ďalej systematicky doplňuje. 
	Na internetovej stránke, v rubrike Aktuality za rok 2001 bolo zverejnených viac ako 70 informácii o domácich a zahraničných aktivitách Litrárneho informačného centra. 
	Osobitným ale významným doplnkom informácií o knižnej produkcii na Slovensku i v zahraničí má internetová verzia časopisu Knižná revue, ako aj Slovak Literary Review.
	Garantom odbornej stránky príspevkov je vždy oddelenie, ktoré príspevok spracúva; celkovým garantom obsahovej stránky je potom Literárne oddelenie. Technickú stránku má na starosti Oddelenie informatiky.
O návštevnosti internetovej stránky podáva obraz štatistický prehľad, ktorý prikladáme. Už sama skutočnosť, že v priebehu jedného roka sme zaregistrovali takmer 220.000 návštev na stránke z celého sveta, hovorí o jej potrebe a význame. Pôjde len o to, aby sa jej obsah naďalej skvalitňoval a postupne prekladal aj do svetových jazykov.

Využívanie internetovej databázy Literárneho informačného centra za rok  2001

počet prístupov: 218 612
počet užívateľov:      11 056
počet krajín z celého sveta: 47
Krajiny odkiaľ bol vykonaný prístup na internetovú stránku:

          Počet prístupov                Percentálny podiel 	      Krajina
128636		58.84%		Slovensko
43159			19.74%		Nekategorizovaný/Neznámy 
10351			4.73%			Sieť
15611			7.14%			USA - Obchodné inštitúcie 
433			0.20%			Brazília 
8281			3.79%			Česká republika
1175			0.54%			Veľká Británia
351			0.16%			Taliansko
948			0.43%			Rakúsko
1586			0.73%			Nemecko
758			0.35%			USA - Akademické inštitúcie
269			0.12%			Belgicko 
73			0.03%			Izrael 
1419			0.65%			Poľsko
167			0.08%			Španielsko
722			0.33%			Maďarsko
153			0.07%			Švajčiarsko
84			0.04%			Taiwan 
213			0.10%			Rusko
237			0.11%			Holandsko
53			0.02%			USA - Vojenské inštitúcie 
57			0.02%			Kanada 
5			0.00%			United Arab Emirates 
68			0.03%			Dánsko
1			0.00%			Gruzínsko
64			0.03%			Ukrajina
268			0.12%			Jugoslavia 
1400			0.64%			Francúzsko 
24			0.01%			Mexico
112			0.05%			Grécko 
16			0.01%			Portugalsko 
16			0.01%			Krajiny býv. ZSSR
304			0.14%			Fínsko
325			0.15%			Švédsko
178			0.08%			Nórsko 
62			0.03%			Austrália 
32			0.01%			Lotyšsko 
92			0.04%			Chorvátsko  
343			0.15%			Japonsko
100			0.04%			Argentina 
4			0.00%			Malajzia 
4			0.00%			South Africa 
111			0.04%			Litva 
16			0.00%			Antigua and Barbuda 
7. 7. 9.   Šírenie a podpora pôvodnej knižnej tvorby LIC

Cieľom je zabezpečenie odbytu kníh vydávaných LIC ako aj publikácií, ktoré zostali na sklade z čias, keď býv. NLC prevádzkoval predajne Hrebenda. Rozsah tejto činnosti sa za posledné roky podstatne zredukoval. Predaj a distribúciu kníh a materiálov realizuje obchodný manažér spolu so skladníkom cez kníhkupectvá, knižnice, školy, odborné inštitúcie, úrady,  dobierkovou službou a pultovým predajom v priestoroch skladu aj súkromným osobám. Knihy balí a expeduje poštou alebo vlastnou  dopravou.

plánovaný príjem  z predaja na rok 2001 bol          500  000.- Sk
 skutočný predaj v celkovej sume                            686 737.-  Sk

Objednávky kníh sa vybavovali spravidla do 2 dní od doručenia objednávky.
V roku 2001 sme pracovali len so 4 novými titulmi, ktoré vyšli koncom roka 2000 alebo roku 2001 – Navrávačky s Dominikom Tatarkom, Čo zostalo z básnika?, Dejiny slovenskej literatúry 2, Pramene k dejinám Slovenska 5 v celkovom náklade 4 160 ks výtlačkov v nákupnej cene 990 580.- Sk.
Z celkových knižných zásob sa predalo spolu 8 316 ks výtlačkov v celkovej sume 686 737.- Sk.
V IV. štvrťroku sa realizovalo zníženie cien titulov vydaných v v rokoch 1998-1999 podľa Zásad hospodárenia s knižnými zásobami, čím sa znížil finančný objem zásob, ale zároveň sa znížil príjem z predaja. 
Napriek tomu, že sme pracovali pri predaji len so štyrmi novými titulmi, ostatné tituly boli zo zásob z rokov 1996-2000, podarilo sa plánovaný obrat prekročiť  o vyše 25%.
Na zabezpečenie predaja kníh boli pripravené raz za štvrťrok osobitné ponuky na skladované tituly, ktoré sa rozosielali na približne 500 konkrétnych adries: kníhkupectvá, distribúcie, knižnice, inštitúcie, školy, úrady, súkromné osoby a súčasne cestou internetovej stránky.
Súkromné osoby sa podieľali na produkte asi  v 10% objeme.
Okrem toho stredisko distribuuje všetky materiály vydávané pre zahraničie na adresy podľa rozdeľovníka.

7. 7. 10    Spracovávanie odborných, analytických, poradenských a iných výstupov prostredníctvom MK pre orgány štátnej správy a EU

        Literárne informačné centrum v roku 2001 na požiadanie a pokyn ministerstva kultúry vypracovalo viacero odborných, analytických a poradenských výstupov. 

Medzi najvýznamnejšie z nich patrí účasť na vypracovaní kapitoly o knižnej kultúre v rámci medzinárodného projektu Národné kultúrne politiky. Spoluautorom čiastkovej témy Literatúra a knižná kultúra bol  PhDr. Vladimír Petrík, ktorý sa opieral aj o materiály vypracované ďalšími oddeleniami LIC. 
Obdobnú dôležitosť mala účasť PhDr. J. Vilikovského na konferencii Vstup do EÚ a málo rozšírené jazyky, ktorú usporiadalo Švédsko ako predsednícka krajina EÚ v Aronsborgu pri Štokholme v dňoch 9. – 11. marca 2001. J. Vilikovský, zastupujúci MK SR, bol jedným z dvoch slovenských delegátov a vystúpil s príspevkom o stave a perspektívach jazykovej kultúry.
Podobnú konferenciu usporiadalo Švédsko vo Visby (na ostrove Gotland) 30. marca – 1. apríla pod názvom Podmienky pre tvorivých umelcov v Európe. Ako zástupca MK SR vystúpil PaedDr. Marián Škotka s príspevkom o daňovom systéme pre umelcov a o zdaňovaní literárnej tvorby v SR.
Pre Ministerstvo kultúry SR Literárne informačné centrum ďalej vypracovalo 95 portrétov jubilujúcich slovenských spisovateľov a kultúrnych pracovníkov. 

Nezanedbateľnou súčasťou takýchto aktivít bolo aj vypracúvanie stanovísk a analýz k rozličným dokumentom:  
•	stanovisko k návrhu Európskeho dohovoru na ochranu audiovizuálneho dedičstva a Protokolu o ochrane televíznej produkcie k Európskemu dohovoru na ochranu audiovizuálneho dedičstva
•	stanovisko k návrhu Deklarácie kultúrnych práv
•	analýza k princípom financovania kultúry a prehľad financovania v rokoch 1997-2000
•	stanovisko k dvom doplňujúcim otázkam Výboru OSN pre hospodárske a sociálne práva (CESCR) v súvislosti s  Východiskovou správou SR k Medzinárodnému paktu o hospodárskych a sociálnych právach
•	podklady v súvislosti s plnením úlohy z programového vyhlásenia vlády SR  "Vypracovať systém určovania priorít pri celoštátnych aktivitách s medzinárodnou  účasťou  vo všetkých oblastiach umenia"
•	stanovisko k návrhu Deklarácie UNESCO o kultúrnej rozmanitosti a k návrhu Hlavných línií akčného plánu na implementáciu Deklarácie UNESCO o kultúrnej rozmanitosti, o ktorých malo rokovať zasadanie výkonnej rady UNESCO a následne 31. Generálna konferencia UNESCO v októbri 2001 v Paríži
•	stanovisko k Memorandu celoživotného vzdelávania
•	námety pre činnosť nášho diplomatického zastupiteľstva v Spojených štátoch amerických.

Okrem toho LIC vypracovalo  štyri stanoviská ku kultúrnym dohodám, resp. programom spolupráce (Argentína, Juhoslávia, Maďarsko, Taliansko) a 15 námetov na rozhovory, resp. zhodnotenia stavu spolupráce (Belgicko, Benelux, Brandenburg, Dánsko, Írsko, Island, Izrael, Mexiko, Nórsko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Španielsko, SRN, krajiny V4).
K tomu treba prirátať v rámci bežnej agendy správy a hlásenia o plnení vládnych úloh nesúvisiacich priamo s pracovnou náplňou LIC: dvakrát správa o plnení Plánu zamestnanosti prijatého na základe uznesenia vlády, dvakrát správa o plnení opatrení prijatých opatrení k hospodárnosti, dvakrát správa o plnení opatrení proti korupcii, správa o plnení prijatých opatrení boja proti narkotikám, správa o plnení Programu starostlivosti o deti a mládež, správa o plnení Výživového programu, spáva o plnení Štátnej politiky zdravia, správa o plnení ženského programu, stanovisko k spoplatňovaniu administratívnych úkonov, správa o dôsledkoch nového Zákona o verejnej službe. Podávanie týchto správ vyplýva z aplikácie uznesení Vlády SR a takto spadá vlastne do rámca úloh štátnych rozpočtových a príspevkových organizácií. Nemožno však na tomto mieste nekonštatovať, že počet a frekvencia takto vyžadovaných správ rastie priamo úmerne s tlakom na znižovanie počtu pracovníkov, a v poslednom čase začína nadobúdať neúnosné rozmery.

8. 8. Hodnotenie a analýza vývoja organizácie v danom roku
	
	Ako vyplýva z príslušných bilancií, Literárne informačné centrum  v roku 2001 narábalo s rozpočtom vo výške Sk 26,536.900. Z  toho Sk 21,470.673 predstavuje dotácia zo štátneho rozpočtu a sumu Sk 5,066.227 sme obstarali z vlastných zdrojov (príjmy za periodické a neperiodické publikácie).
	Vzhľadom na nárast, resp. (v niektorých prípadoch) rovnaký objem úloh, znižovanie objemu pridelených finančných prostriedkov a radikálne znižovanie počtu pracovníkov možno vysloviť s dosiahnutými výsledkami spokojnosť.  Podarilo sa zabezpečiť splnenie všetkých vytýčených úloh v  požadovanej kvalite a potrebnom rozsahu. V niektorých oblastiach (podpora prekladovej tvorby vydávanej v zahraničí) sa dokonca podarilo zvýšiť predpokladané objemy financií i počty podporovaných diel. Napriek poklesu priaznivosti prostredia (pokles konjunktúry v USA a krajinách EÚ po 11. septembri) naďalej udržiavame spoluprácu s Európskou sieťou prekladateľských centier na doterajšej úrovni, poprípade v určitých aspektoch  ju ešte rozvíjame. Potešiteľné je, že sa podarilo udržať aj dlhodobo rozpracované projekty vo vydavateľskej činnosti (Pramene).
	K negatívam možno zarátať, že v dôsledku finančných obmedzení Literárne informačné centrum nemohlo naplno rozvinúť svoj potenciál. V tomto smere vzbudzujú plány na rok 2002 určité obavy. Došlo k neúmerne vysokému zníženiu dotácií zo štátneho rozpočtu (25% --), pričom stratu nebude možné kompenzovať z vlastných zdrojov. Odbyt časopisu Slniečko, ktorý tvoril jeden z podstatných príjmových zdrojov, klesá v dôsledku menej početných populačných ročníkov a hospodárskej situácie, ktorá znamená ďalšie znižovanie počtu odberateľov; možnosti kompenzácie zvyšovaním rozpočtu už pravdepodobne narazili na najvyššiu únosnú hranicu, ktorú len ťažko možno prekročiť. Príjmy z periodických publikácií nestačia pokryť ani výrobné náklady, napriek tomu, že ceny sú relatívne vysoké. Dôležitým faktorom sú tu pomerne nízke náklady našich publikácií v dôsledku ich odborného charakteru; na druhej strane práve pre svoju trvalú hodnotu sa naše knihy predávajú aj po dlhšom časovom odstupe od vydania, takže tvoria síce neveľký, ale pomerne stály zdroj príjmu – bolo by však iluzórne spoliehať sa, že z tohto zdroja bude možné pokryť čo len časť potrebných nákladov.
	Po personálnej stránke  sme odbúrali všetky personálne posty, ktoré neboli absolútne potrebné. Pomerom odborných pracovníkov k administratívnym patrí Literárne informačné centrum pravdepodobne k najracionálnejším inštitúciám v SR; negatívom takéhoto stavu je, že akýkoľvek výpadok pracovníka (choroba, dovolenka) sa veľmi citeľne prejaví na fungovaní organizácie, keďže nijaká redundancia prakticky neexistuje. (Podľa systémovej teórie má mať fungujúci systém minimálne 50% redundanciu.)
	Do istej miery sa negatívne prejavilo aj pôsobenie (vtedy ešte len pripravovaných) právnych noriem --  zákona o verejnej službe a zákonníka práce. Zavedenie týchto nových noriem (v čase písania ešte nie platných) je zrejme už tradične sprevádzané neistotou a nehotovosťou – dodnes napr. neexistuje rezortný katalóg pracovných činností a zaraďovať pracovníkov podľa všeobecného katalógu, tvoriaceho prílohu k zákonu, je v našich podmienkach prakticky nemožné.
V zásadnejšej polohe treba konštatovať, že činnosť organizácie bola dlhodobo negatívne ovplyvnená rozličnými tlakmi, ktoré vyúsťovali do spochybňovania jej samotnej existencie. Energia vedúcich pracovníkov sa vybíjala na zdôvodňovanie jej opodstatnenosti a účelnosti a radoví pracovníci boli ovplyvnení neistotou z toho vyplývajúcou.
	Faktom je, že v modernom svete  všetky vyspelé národné kultúry a literatúry zabezpečujú propagáciu svojej literatúry a kultúry vôbec  prostredníctvom špeciálne na to zriadených inštitúcií dotovaných potrebnými prostriedkami. Pre túto činnosť sa pred siedmimi rokmi u nás zriadilo Literárne informačné centrum podľa vzoru podobných organizácií v zahraničí. 
	Druhá zásadná poznámka: hodnotiť aktivity LIC osobitne, rozdelené na jednotlivé úseky, je prakticky vylúčené. Činnosti pri propagácii literatúry sú navzájom prepojené a vzájomne sa ovplyvňujú. Za 5 rokov existencie LIC vyšlo bezmála 80 prekladov slovenskej literatúry  nielen v Európe, ale aj v Čine, Turecku, či Sýrii.  Tu je však kľúčom k úspechu priama účasť na celoeurópskych podujatiach organizovaných v zahraničí. Vedenie organizácie zvažuje každé pozvanie a účasť na podujatí, jej užitočnosť a prínos, ktorý sa však nedá bezprostredne a priamo po skončení účasti a návratu vyčísliť. Tu sa nadväzujú kontakty so zahraničnými slovakistami, prekladateľmi a inštitúciami. Zároveň bez vydávania potrebných podkladových materiálov v angličtine, nemčine a francúzštine by nebolo možné zoznamovať prípadných záujemcov s našou literárnou a kultúrnou produkciou. Bez osobnej účasti v zahraničných organizáciách a kontaktoch so slovakistami, prekladateľmi a inštitúciami, získavanie pre konkrétne dielo alebo autora na základe získanej dôvery sa táto práca nedá úspešne realizovať.
    	V Literárnom informačnom centre sa vytvoril kolektív skúsených literárnych odborníkov s potrebnými jazykovými predpokladmi a skúsenosťami z pôsobenia v zahraničí. Má predpoklady urobiť pre slovenskú literatúru a Slovensko oveľa viac. Reštrikčné opatrenia to však neumožňujú. V súčasnosti sa s ťažkosťami usilujeme aspoň udržať nadviazané kontakty a prísľuby, čo nie je bez istých problémov. Kým žiadosti o podporu vydania prekladov diel slovenských autorov zo zahraničia sa množia, finančné možnosti sa krátia. Zníženie výšky podpory prekladateľom a vydavateľom môže viesť k strate záujmu prekladateľov i vydavateľov o ďalšie vydávanie našich autorov. Podobne sme boli nútení taktne odložiť niektoré žiadosti o štipendijné pobyty prekladateľov a o rok ich odsunúť. 
Pre nedostatok prostriedkov sme boli nútení odsunúť aj vydávanie niektorých odborných titulov v slovenčine, čo sa na druhej strane prejavuje menšími príjmami z vlastnej činnosti, o ktoré sa takto ďalej znižujú prostriedky na aktivity LIC.
Napriek týmto problémom v minulom roku vyšlo s podporou Literárneho informačného centra 16 preložených diel slovenských autorov (finančná podpora sa udelila vcelku 21 titulom, z ktorých však 5 vyšlo ešte r. 2000), čo je viac o 5 titulov ako v minulom roku. Podobne sa podarilo vydať ďalší zošit Albumu slovenských spisovateľov v angličtine, dve čísla Slovak Literary Review, ale iba dva tituly odbornej literatúry v slovenčine, čo je oproti 6 titulom vydaným roku 2000 značné zníženie. Obmedzili sme prezentácie autorov a publikácii slovenských spisovateľov v zahraničí a na medzinárodných knižných veľtrhoch (okrem Prahy).
Podarilo sa udržať postavenie Literárneho informačného centra v RECIT a zabezpečiť účasť na najvýznamnejších zahraničných konferenciách a rokovaniach.
Dosiahnuté výsledky Literárne informačné centrum vzhľadom na podmienky a možnosti vedenie organizácie hodnotí viac ako úspešné.

9.9. Hlavné skupiny užívateľov výstupov organizácie

        Súbežne s rozvojom činnosti Literárneho informačného centra sa rozširuje záujem o produkty a jeho služby, ktorý sa prejavuje v narastajúcom počet záujemcov
o informácie a zvyšovaní nárokov na služby, informácie a výstupy.
         Výstupy Literárneho informačného centra sú využívané Ministerstvom kultúry SR i širokým okruhom užívateľov z radov zastupiteľských úradov SR v zahraničí, Slovenských inštitútov, prekladateľskými európskymi centrami, vzdelavácimi inštitúciami (VŠ a univerzity v zahraničí), slovakistami a prekladateľmi, spisovateľskými a ostatnými kultúrnymi organizáciami a inštitúciami doma i v zahraničí, vydavateľmi i ostatnými záujemcami doma i v zahraničí. 
 
         Užívatelia výstupov sa rôznia podľa jednotlivých druhov činnosti takto:

9. 9. 1. Organizovanie a zabezpečovanie účasti SR na medzinárodných knižných veľtrhoch               
Kľúčovými užívateľmi činnosti sú subjekty z okruhu záujemcov o slovenskú literatúru a knižnú kultúru (slovenskí vydavatelia pôvodnej i prekladovej literatúry, tlačiari), ako aj odborná i laická verejnosť v zahraničí, ktorá je prijímateľom propagácie našej knižnej kultúry, vydavateľských zámerov, kvality výtvarnej a polygrafickej úrovne jednotlivých titulov, ďalej zahraniční vydavateľskí partneri a distribútori ako aj subjekty so záujmom o slovenskú literatúru.

9. 9. 2. Systematická podpora prekladov slovenskej literatúry v zahraničí 
Hlavné skupiny užívateľov sú zahraničné vydavateľstvá, ZÚ SR, slovenské inštitúty,  katedry slavistiky v zahraničí, knižnice, prekladatelia, redaktori zahraničných kultúrnych a literárnych časopisov, vysokoškolskí pracovníci.
Zabezpečuje SLOLIA (Slovak Literature Abroad) –3 pracovníci

9. 9. 3. Propagácia a prezentácia slovenskej literatúry v zahraničí       
   Cieľovou skupinou užívateľov výsledkov činnosti sú predovšetkým zahraniční prekladatelia, prekladateľské centrá, univerzitné a pedagogické  inštitúcie v zahraničí s orientáciou na štúdium slavistiky a slovakistiky, slovenské inštitúty v zahraničí, 
a následne zahraničná čitateľská obec.

9. 9. 4. Podpora zahraničných prekladateľov a slovakistov  
    Cieľovou skupinou užívateľov výsledkov činnosti sú predovšetkým zahraniční prekladatelia, prekladateľské centrá, univerzitné a pedagogické  inštitúcie v zahraničí s orientáciou na štúdium slavistiky a slovakistiky. 

9. 9. 5. Spolupráca so zahraničnými prekladateľskými organizáciami
    Cieľovou skupinou sú európske i mimoeurópske prekladateľské centrá, prekladatelia, spisovateľské a kultúrne organizácie.

9. 9. 6. Vydávanie periodických publikácií -- časopis SLNIEČKO     
          Hlavným užívateľom sú žiaci základných škôl v 1.-5. ročníku a súčasne učitelia, ktorým časopis slúži ako pomôcka pri výchove najmladších čitateľov. Časopis vydávajú dvaja zamestnanci.

9. 9. 7. Vydávanie periodických publikácií  -- KNIŽNÁ REVUE
     Hlavnými užívateľmi sú predovšetkým sieť knižníc SR, kníhkupci SR, národné knižnice v  zahraničí (Knižnú revue si objednalo takmer 50 knižníc v zahraničí, pre ktoré slúži ako základný informačný zdroj o knihách na Slovensku), prekladatelia zahraničnej literatúry na Slovensku i prekladatelia a záujemcovia slovenskej literatúry v zahraničí a široká čitateľská verejnosť.        

9.9. 8. Vydávanie neperiodických publikácií
     Užívateľmi knižnej produkcie sú domáci i zahraniční odborníci a záujemcovia o slovenskú literatúru, literárnovednú a literárnohistorickú problematiku slovenskej literatúry, katedry slavistiky a slovakistiky na zahraničných univerzitách, Slovenské inštitúty, naše zastupiteľstvá v zahraničí, kultúrne, literárne a prekladateľské organizácie i prekladatelia a knižnice doma i v zahraničí.
       
9.9. 9. Tvorba textov a materiálov zameraných na prezentáciu slovenskej   literatúry
      Cieľová skupina: všetci užívatelia vymenovaní v predchádzajúcich odsekoch.
     
9.9. 10. Prezentácia slovenskej literatúry a literárnych informácií na Internete prostredníctvom informačného systému LINDA (Literárna informačná databáza)
       Užívateľmi sú záujemcovia s charakteristikami zhodnými s predchádzajúcimi odsekmi a s prístupom na internet.

 9. 9. 11. Šírenie a podpora pôvodnej knižnej tvorby LIC
      Cieľová skupina užívateľov: kníhkupectvá, knižnice, školy, odborné inštitúcie, dobierková služba i pultový predaj súkromným osobám. Okrem toho zahraniční odberatelia cudzojazyčných materiálov vydávaných Literárnym informačným centrom podľa adresára. 

9.9. 12. Odborné, analytické, poradenské a iné výstupy prostredníctvom MK  pre   orgány štátnej správy a EU
      Cieľová skupina užívateľov: ministerstvo kultúry SR a prostredníctvom neho ostatné orgány štátnej správy a Európskej únie.  

Percentuálne rozloženie na jednotlivé skupiny nie je možné vzhľadom na skutočnosť, že užívatelia sú zväčša anonymní (čitatelia periodík i neperiodicky vydávaných titulov). Za zaujímavú považujeme skutočnosť, že pri používaní internetu sa ukázalo, že v USA bolo záujemcov z komerčnej oblasti až dvadsaťnásobne viac ako záujemcov akademických (čo – samozrejme – nič nevypovedá o intenzite a dĺžke záujmu). 
	Túto "neadresnosť" okruhu záujemcov nepovažujeme za negatívum. LIC pracuje ako nástroj kultúrnej propagácie, a tak nemôže presne definovať okruh osôb, ktoré svojím pôsobením zasiahne – tu sa naskytá paralela k inštitúciám z oblasti public relations a reklamným agentúram. Spätnou väzbou potvrdzujúcou efektívnosť vlastných činností môže byť jedine stúpanie alebo pokles záujmu v predpokladanom okruhu osôb ako aj nárast viditeľných výsledkov (počet preložených diel a zmienok v odbornej i populárnej tlači).

Bratislava, dňa  27. februára 2002

                                                                    PhDr. Ján VILIKOVSKÝ, CSc.
                                                                                             riaditeľ