Výročná správa
za rok 2005

č. MK-903/2006–700/1707

Organizácia: LITERÁRNE  INFORMAČNÉ  CENTRUM
Rezort: Ministerstvo kultúry SR
Typ hospodárenia: Príspevková organizácia

Miesto konania verejného odpočtu:  MK SR, Nám. SNP 33, veľká zasadačka 
Termín konania verejného odpočtu: 11.04.2006 o 10:00 hod.

Výročná správa je na internetovej stránke MK SR: www.culture.gov.sk/odpocty/lic.rtf 
Výročná správa je na internetovej stránke organizácie: www.litcentrum.sk

1. IDENTIFIKÁCIA ORGANIZÁCIE 

Sídlo:   BRATISLAVA, Námestie SNP  12

Rezort: Ministerstvo kultúry SR
Forma hospodárenia: Príspevková organizácia

Riaditeľ: prom. fil.  Alexander  HALVONÍK

Členovia vedenia: 
Vedúci literárneho oddelenia:                   Mgr. Anton BALÁŽ
Vedúci oddelenia zahraničných aktivít:   Mgr. Miroslava VALLOVÁ
Vedúci odd. informatiky:	                       Mgr. Andrej MATUŠKA
Šéfredaktor SLNIEČKA:                          Prof. PhDr. Ondrej SLIACKY, CSc.
Šéfredaktorka KNIŽNEJ REVUE:          PhDr. Margita BÍZIKOVÁ
Vedúca finančného oddelenia:                   Alžbeta SALAYOVÁ

Telefón: 02/529 64 475
Fax:        02/529 64 563

e-mail: lic@litcentrum.sk   
adresa internetovej stránky organizácie: www.litcentrum.sk

Hlavné činnosti

    Literárne informačné centrum bolo zriadené v r. 1995, v r. 1998 prešlo zásadnou reštrukturalizáciou. Podľa článku 1 zriaďovacej listiny číslo MK 1352/1999-1 zo dňa 11. 6. 1999 je  Literárne informačné centrum koncepčným a dokumentačným pracoviskom v oblasti pôvodnej literárnej tvorby v Slovenskej republike i slovenskej literárnej tvorby v zahraničí. Buduje informačnú databázu orientovanú na sledovanie a dokumentovanie slovenskej literatúry doma a vo svete. S  cieľom propagovať a šíriť slovenskú literatúru spolupracuje s potenciálom domácich a zahraničných spolupracovníkov, najmä slovakistov, prekladateľov a vydavateľov. V záujme šírenia slovenskej literatúry vo svete zabezpečuje štipendijné pobyty prekladateľov zo zahraničia v Slovenskej republike. Spolupracuje so zahraničnými vydavateľmi a inštitúciami pri  podpore vydávania diel slovenských autorov v zahraničí. V spolupráci s domácimi i zahraničnými kultúrnymi subjektmi usporadúva propagačné prezentácie autorov a diel slovenskej literatúry v zahraničí. Organizuje expozíciu Slovenskej republiky na vybraných medzinárodných knižných veľtrhoch a výstavách v zahraničí. Vydáva periodiká a knižné publikácie reflektujúce slovenskú literatúru, ktorých časť, určená na propagáciu, vychádza aj vo svetových jazykoch. V oblasti svojej činnosti poskytuje informácie orgánom štátnej správy, zastupiteľstvám SR v zahraničí, slovenským inštitútom i ostatnej  kultúrnej verejnosti. 

Hlavná činnosť literárneho informačného centra sa sústreďuje najmä do dvoch oblastí: 
–	budovanie dokumentácie o súčasných procesoch súvisiacich so slovenskou literatúrou 
            a sprístupňovanie informácií o nich slovenskej verejnosti; 
–	propagačná prezentácia slovenskej literatúry a vytváranie podmienok na jej
            vydávanie a širšiu recepciu v zahraničí.
 
Činnosti určené pre slovenskú verejnosť 
	Dokumentačná činnosť LIC sa sústreďuje predovšetkým na tvorbu a sprístupňovanie informácií prostredníctvom elektronickej databázy (projekt LINDA), ktorá v súčasnosti obsahuje vyše 12 000 kontentov. Jej obsahom sú jednak informácie o vychádzajúcich knihách, uskutočnených podujatiach, aktuálnych udalostiach v literatúre a knižnej kultúre, literárnych kluboch, literárnych súťažiach,  jednak sofistikovanejšie informačné materiály o súčasných slovenských spisovateľoch  a ich tvorbe (180 profilov spisovateľov s odkazmi na kritiku a ukážkami z tvorby, z toho polovica je preložená najmä do angličtiny a nemčiny; 2790 profilov osobností slovenskej literatúry). Súčasťou internetovej databázy sú aj informácie o  slovenských autoroch vydaných v zahraničí, informácie o zahraničných slovakistoch a pracoviskách zaoberajúcich sa slovakistikou. Do formy e-book sú spracované dejiny slovenskej literatúry v nemčine a angličtine, ako aj výsledky prieskumu čítania na Slovensku. Všetky informácie sú prístupné slovenskej i zahraničnej verejnosti. O interaktívnosti tejto databázy svedčí fakt, že internetová stránka LIC vykazuje ročne vyše 800 000 zásahov. Ďalšie rozširovanie internetovej databázy sa realizuje v spolupráci so Slovenskou národnou knižnicou a inými kultúrnymi inštitúciami.  
	LIC uskutočňuje ročne okolo 10 umelecko-dokumentárnych alebo prezentačných diskusných podujatí prednostne určených pre stredoškolskú maturujúcu mládež, zameraných na aktuálnu literárnu problematiku a významných predstaviteľov slovenskej literatúry pod názvom Literárne stretnutia. V r. 2005 LIC uskutočnilo viacero prezentácií básnickej tvorby Ladislava Novomeského (výročie UNESCO) v Bratislave a Maďarsku,  verejné prezentácie VII. zväzku Prameňov k dejinám Slovenska a Slovákov, Slovníka slovenskej literatúry pre deti a mládež a Dejín slovenskej literatúry III.
	LIC bolo spolurealizátorom 2. ročníka medzinárodného festivalu Cap à l´est v Banskej Štiavnici a v spolupráci s občianskym združením Ars poetica sa podieľalo na realizácii medzinárodného poetického festivalu Ars poetica v Bratislave. Spolupodieľalo sa na organizovaní súťaže mladých autorov Ex libris v Hlohovci, na súťaži Literárny Zvolen, v spolupráci s vydavateľstvom Buvik aj organizovaní celoslovenského podujatia zameraného na rozvoj čítania detí Čítame s Osmijankom, do ktorého sa zapojilo 15 000 detí.
	V rámci edičnej činnosti LIC vydalo 6 titulov z oblasti literárnej vedy a kritiky (M. Šútovec: Mýtus a dejiny v próze naturizmu, I. Hochel: Ladislav Ballek. Príbeh ako princíp, O. Sliacky a kolektív: Slovník literatúry pre deti a mládež, L. Novomeský: Výber z diela), dejín (Pramene k dejinám Slovenska a Slovákov VII, R. Krajčovič: Živé kroniky slovenských dejín). Popri knižných tituloch vydáva dvojtýždenník Knižná revue s tematickými prílohami (hodnotenie ročnej slovenskej literárnej produkcie vo všetkých žánroch, Spravodajca LIC, bibliografia kníh vydaných v SR), mesačník Slniečko a časopis Slovak Literary Review v rôznych jazykových mutáciách. 

Činnosti určené pre zahraničie 
	Ťažiskovou aktivitou je príprava a realizácia medzinárodných knižných veľtrhov formou celoštátnej expozície s príslušnými sprievodnými  podujatiami prezentačného a propagačného charakteru (r. 2005: Paríž, Varšava, Budapešť, Londýn, Praha, Bologna, Frankfurt, kde sa uskutočnilo vyše 30 prezentácií vo forme autorského čítania, diskusie alebo umeleckého prezentačného programu). MKV patria k najúčinnejším nástrojom informovania zahraničného publika o slovenskej kultúre (stretnutia a aktivity so zahraničnými vydavateľmi, odborníkmi, médiami). V rámci sprievodných programov zahraničnému publiku predstavili svoju najnovšiu tvorbu  slovenskí prozaici, básnici a literárni publicisti. 
	Samostatné prezentácie sa uskutočnili v Stuttgarte, v Berlíne, Londýne,  Ríme, Sofii. 
	V spolupráci s FFUK (Studia Academica Slovaca) bolo LIC garantom prekladateľského seminára pre zahraničných slovakistov v rámci tohto podujatia. LIC  udržiava aktívne kontakty s medzinárodnými prekladateľskými organizáciami najmä prostredníctvom členstva v RECIT (európska sieť prekladateľských organizácií), slovakistických pracovísk (napr. INALCO v Paríži, Londýnska univerzita, Universita Complutense v Madride). 
	LIC prijalo na študijný pobyt na Slovensku 7 prekladateľov z rozličných krajín Európy a Ázie a zabezpečilo pre nich program. 
	V r. 2005 LIC podporilo vydanie a preklady 19 titulov (celkove za roky 1996 – 2004 164) slovenských autorov v rôznych krajinách Európy, Ázie a Ameriky. S cieľom optimalizovať prekladanie slovenskej literatúry v zahraničí udržiava pracovné kontakty s 20 zahraničnými vydavateľmi. 
	LIC spolupracuje so slovenskými inštitútmi v rozličných krajinách pri zabezpečovaní literárnych a propagačných aktivít. 

2. POSLANIE A STREDNODOBÝ VÝHĽAD ORGANIZÁCIE 

2.1.  Poslanie Literárneho informačného centra

          Činnosť LIC je súčasťou štátnej propagácie Slovenska v zahraničí ako vyspelej krajiny s bohatou históriou a kultúrou. Súčasne prispieva k obohateniu literárneho života na Slovensku a kvality recepcie slovenskej literatúry doma i v zahraničí. Dokumentuje dianie v slovenskom literárnom procese a sprístupňuje informácie o ňom odborným, inštitucionálnym používateľom doma i v zahraničí. 
      	 Užívateľmi výsledkov činnosti  LIC je odborná a široká kultúrna verejnosť doma a v zahraničí. Produkty LIC využívajú osoby profesne orientované na literatúru doma i v zahraničí  (akademickí a vedeckovýskumní pracovníci, študenti, literárni historici a kritici, prekladatelia, slovakisti z celého sveta, zahraniční vydavatelia, inštitúcie orientované na reprezentáciu Slovenska v zahraničí) a v neposlednom rade aj orgány štátnej správy SR v oblasti kultúry, veľvyslanectvá SR a slovenské inštitúty pri slovenských zastupiteľských úradoch a spolky krajanov v zahraničí,  pre ktoré LIC poskytuje odborné expertízy, posudky, konzultácie a podľa možností aj nevyhnutnú knižnú a časopiseckú literatúru. LIC vystupuje aj ako partner zahraničných kultúrnych inštitúcií a oficiálnych miest, ktoré žiadajú o informácie z oblasti slovenskej literatúry.
 
2.2.	Strednodobý výhľad organizácie 

Smerovanie činnosti Literárneho informačného centra v roku 2006 a v ďalších rokoch 

V zmysle požiadaviek modernej informačnej spoločnosti s  dosahom na domáce prostredie i na zahraničie LIC sa bude naďalej koncentrovať na efektívnejšie rozširovanie a prehlbovanie dokumentácie súčasného literárneho procesu (diela, autori, literárne udalosti, inštitúcie, médiá) v súlade s modernými trendmi v budovaní informačných systémov na báze najnovších informačných technológií. Zásadnou strategickou orientáciou je zvyšovanie podielu Slovenska na utváraní európskeho kultúrneho povedomia a na optimalizácii pozície Slovenska v celosvetových kultúrnych procesoch. 

Budovanie databázy o slovenskej literatúre
Elektronická  interaktívna databáza o slovenskej literatúre obsahuje predovšetkým údaje bibliografického, biografického a faktografického charakteru v tvare, ktorý umožní produkciu rôznych typov účelových informačných materiálov a súčasne umožní prepojenie (on line, off line) s existujúcimi domácimi a zahraničnými databázami príbuzného charakteru. Základným smerom bude jednak orientácia na relatívnu úplnosť prístupných informácií, jednak na tvorbu ich audiovizuálnych podôb a multifunkčných používateľských aplikácií s čo najširším registrom možností reprodukcie. Optimalizácia zberu dát a konfigurovanie jednotlivých entít, subsystémov a výstupov  si vyžiada ďalšiu transformáciu ľudských zdrojov a ich organickejšie prepájanie na moderné technológie, predovšetkým na využívanie internetu na tvorbu, rozširovanie a skvalitňovanie vlastného informačného potenciálu. V tomto zmysle bude LIC ďalej zdokonaľovať vnútorný systém kooperácie medzi jednotlivými organizačnými zložkami tak, aby tvorili ucelený synergicky pôsobiaci systém  (redakcia Knižná revue, literárne oddelenie, oddelenie zahraničných aktivít, externí spolupracovníci a externé zdroje), schopný svojimi vstupmi vytvárať predpoklady na multifunkčné využitie databáz. Zdrojmi informácií sú vydavateľské a distribučné aktivity, literárne podujatia, tlač a masmédiá. LIC sa bude venovať mapovaniu príbuzných informačných systémov doma i v zahraničí s cieľom využiť ich informačný potenciál na obohacovanie vlastného a zapájať sa do nich ako partner, ktorého potenciál je relevantný pre ostatných účastníkov. Hlavným cieľom ostáva  relatívne úplná dokumentácia aktuálneho literárneho diania (najmä vychádzajúce knihy a ich ohlas v kritike, publicistike a verejných prezentáciách vo výstupových konfiguráciách príťažlivých pre bežných používateľov i tvorcov iných informačných systémov), využiteľná na propagáciu pôvodnej literárnej tvorby a ďalšie úlohy štátnej kultúrnej politiky. Časť databázy sa bude naďalej vytvárať vo svetových jazykoch (angličtina, nemčina, francúzština). Práve táto oblasť bude ťažisková pre sprostredkúvanie informácií o slovenskej literatúre v zahraničí. Bude si vyžadovať stabilizáciu a ďalšie rozširovanie prekladateľského zázemia, ako aj starostlivé budovanie siete spolupracovníkov v zahraničí. Databáza (okrem špecializovaných súborov) je prístupná širokej verejnosti na internete (očakávame vyše pol milióna návštev ročne zo všetkých krajín a oblastí sveta). 
Osobitne závažnou úlohou je  postupný prechod na marketingové formy sprístupňovania informácií v nadväznosti na zvyšovanie adresnosti služieb tejto databázy pre verejnosť. V tejto súvislosti sa bude rozvíjať aj marketizácia, reklama a medializácia služieb v nadväznosti na medializáciu autorov a diel. V tomto smere bude treba ďalej zefektívňovať ekonomické nástroje najmä ich premyslenejším nasmerovaním na perspektívne a propagačne relevantné aktivity.
 
Propagácia a šírenie slovenskej literatúry v zahraničí
Strategickou orientáciou LIC bude čoraz častejšie predstavovať slovenskú literatúru, jej produkty a autorov na spoločných medzinárodných prezentáciách a podujatiach.
v kontexte s inými národnými literatúrami. 
Popri efektívnejšom šírení informácií o slovenskej literatúre v zahraničí prostredníctvom internetu a adresných výstupov v tradičných formách, určených predovšetkým slovakistom a slovakistickým pracoviskám, bude LIC zabezpečovať úlohy štátnej propagácie najmä týmito formami: 
– účasť na medzinárodných knižných veľtrhoch (7) s celoštátnou expozíciou nových kníh  a so sprievodnými programami zameranými  na konkrétne diela a autorov; 
–  prezentáciami v zahraničí (verejné  čítanie, prezentácia autorov a nových titulov, propagačný program);
– podporou prekladov slovenských diel formou štipendií zahraničným spolupracovníkom;
– vyhľadávaním vydavateľov prekladov slovenskej literatúry v zahraničí schopných zabezpečiť distribúciu a propagáciu slovenského autora v podmienkach  príslušného regiónu;
– podporou vydávania prekladov slovenských autorov v zahraničných vydavateľstvách a zvýšením ich počtu;
– spoluprácou so zahraničnými inštitúciami a médiami pri propagácii slovenskej literatúry;
– prekladaním najvýznamnejších diel o slovenskej literatúre (dejiny slovenskej literatúry, slovníkové encyklopédie, syntetické diela o slovenskej kultúre, účelové informačné materiály) a informačných materiálov do cudzích jazykov a ich sprístupňovanie na zahraničnom  knižnom trhu.
	LIC bude ďalej vyvíjať úsilie na zvýšenie adresnosti analyzovaním prostredia, pre ktoré sú informácie a podujatia určené, a vyhodnocovaním ich dosahu na cieľové skupiny používateľov. 

Vydávanie periodických a neperiodických publikácií
Ťažiskom edičnej činnosti LIC bude vydávanie periodík orientovaných najmä na dokumentáciu a propagáciu pôvodnej slovenskej literatúry doma i v zahraničí: Knižná revue, Slovak Literary Review, Slniečko. Vydávanie neperiodických publikácií sa bude orientovať predovšetkým na prierezové diela o slovenskej literatúre (príručky, syntetické pohľady na obdobia a problémy slovenskej literatúry a slovníky) v slovenčine s možnosťou jazykových mutácií a adaptácií (angličtina, francúzština, nemčina, španielčina, ruština), ktoré prispejú k hlbšiemu poznaniu slovenskej literatúry a budú tvoriť základný informačný prameň aj pre odborníkov, záujemcov a propagátorov v zahraničí. 

Informačný servis pre ústredné orgány štátnej správy
LIC bude dodávať aktuálne informácie prierezového charakteru z oblasti literatúry a knižnej kultúry pre orgány štátnej správy, predovšetkým pre MK SR, MZV SR a zastupiteľské orgány v zahraničí pre potreby štátnej propagácie a propagácie slovenskej kultúry v súvislosti s integráciou  Slovenska do EÚ. S týmto cieľom bude zhromažďovať štatistické informácie o prebiehajúcich procesoch v literatúre a knižnej kultúre, z ktorých bude možné operatívne vytvárať syntézy a výhľadové prognózy.

 LIC sa v roku 2006 zameria najmä na ďalšie zvyšovanie kvalifikačnej a výkonnostnej úrovne zamestnancov a integrovanosti pracoviska tak, aby sa zvýšila jeho synergická kapacita  na celkovom zvyšovaní kvality i rozsahu služieb. 
V strednodobej perspektíve si organizácia kladie najmä tieto úlohy:
a/ Nadviazať efektívnu dvojstrannú spoluprácu s medzinárodnými inštitúciami obdobného zamerania, medzinárodnými literárnymi festivalmi a informačnými systémami. Súčasne zvýšiť koncepčnosť a aktivitu na doteraz obsadzovaných siedmich európskych medzinárodných knižných veľtrhoch najmä premyslenejšou prezentáciou nových diel, nadväzovaním nových perspektívnych vydavateľských a prekladateľských kontaktov, dôslednejším prieskumom trhu príslušných krajín a cielenejšou prípravou informačných materiálov v cudzích jazykoch so zreteľom na vydavateľské a čitateľské prostredie v konkrétnej krajine. V súlade s finančnými možnosťami LIC nadviazať, resp. obnoviť kontakty s veľtrhovými inštitúciami v Rusku a na Balkáne, s ktorými sme doteraz spolupracovali nesústavne alebo len sporadicky.

b/ Pokračovať v spolupráci so zahraničnými vydavateľmi vo vydávaní  kvalitných syntetických diel o slovenskej literatúre (v rozsahu asi 20 AH) v nemčine, angličtine, francúzštine, španielčine a taliančine (každý rok v jednom z uvedených jazykov), ktoré budú slúžiť predovšetkým katedrám slavistiky a slovakistiky na zahraničných univerzitách, odborníkom a širšej kultúrnej verejnosti v zahraničí;  spolu so zabezpečovaním vydávania prekladov slovenskej literatúry v zahraničí (12 – 20 titulov ročne) a ďalšími aktivitami vytvoriť predpoklady na postupné etablovanie slovenskej literatúry ako neodmysliteľnej  súčasti európskeho a svetového kultúrneho dedičstva.

c/ V rámci projektu LINDA (literárna informačná databáza) sprístupňovať na internetovej stránke v nasledujúcich 2 – 3 rokoch komplexné informácie v slovenčine a svetových jazykoch o slovenskej literatúre, jej tvorcoch a knižnej kultúre na Slovensku pre odborníkov a širokú kultúrnu verejnosť doma i v zahraničí v multimediálnej podobe.

d/ Skvalitniť výber vydávaných teoretických a  literárnohistorických odborných titulov pravidelným vydávaním aspoň jedného  titulu syntetického alebo prierezového charakteru s možnosťou jeho prekladu do svetových jazykov. V súčasných podmienkach v časopise Knižná revue vydávať prílohu Literika s kritickým hodnotením ročnej knižnej produkcie podľa jednotlivých žánrov a v závislosti od finančnej situácie vytvárať nové platformy (prílohy KR a SLR) na literárnokritickú reflexiu súčasného literárneho procesu a na oživenie literárneho života na Slovensku. Ďalšou pravidelnou prílohou Knižnej revue bude Spravodajca LIC (2 x ročne) a kumulatívny Index kníh, ktorých anotácie boli uverejnené v bežných číslach KR.

e/ V jednotlivých pracovných činnostiach dôslednejšie presadzovať manažérske prvky s cieľom zvýšiť účinnosť a marketingovú adresnosť poskytovaných informácií a služieb.

f/ Zásadne zvýšiť medializáciu produktov LIC s cieľom sprístupniť informácie o slovenskej literatúre širšiemu okruhu potenciálnych záujemcov a zlepšiť kvalitu recepcie literatúry.

g/ Hľadať možnosti spájania marketingových a manažérskych aktivít v oblasti literatúry s aktivitami slovenských priemyselných a obchodných organizácií etablovaných v zahraničí s cieľom využiť ich propagačný potenciál aj na propagáciu kultúry.

h/ Na skvalitnenie existujúcich zahraničných kontaktov orientovať sa aj na získanie zdrojov  EÚ, UNESCO a V4 s cieľom rozšíriť záber uplatnenia slovenskej literatúry v zahraničí.

2.3  Personálne predpoklady 
    	LIC už niekoľko rokov pracuje s rovnakým počtom zamestnancov (31), pričom jeho záber a najmä kvalitatívne parametre činnosti sa značne rozšírili. Stav pracovníkov a vedúcich pracovníkov je v súčasnosti v zásade stabilizovaný. Kvalifikačná štruktúra pracovníkov je takisto stabilizovaná a na zodpovedajúcej úrovni. Mladí odborní pracovníci, ktorí majú predpoklady na ďalší odborný rast, majú možnosť zvyšovať si kvalifikáciu doktorandským štúdiom, od ostatných sa bude vyžadovať skvalitňovanie jazykovej prípravy. V záujme intenzívnejšieho zapojenia všetkých zamestnancov do napĺňania cieľov organizácie je potrebné zvyšovať najmä počítačovú gramotnosť zamestnancov. Príslušní zamestnanci budú  podľa potreby navštevovať kurzy počítačovej techniky a zabezpečí sa permanentné doškoľovanie pracovníkov z finančného a hospodárskeho oddelenia v súvislosti s novoprijímanými zákonmi a ich novelizáciami a  zmenami, a z nich vyplývajúcimi pracovnými postupmi.

3. KONTRAKT ORGANIZÁCIE S ÚSTREDNÝM ORGÁNOM A JEHO PLNENIE 
LIC uzavrelo kontrakt s MK SR na rok 2005 číslo MK-700/2004-700 na poskytovanie
verejných služieb na nasledovné činnosti (plné znenie podpísaného kontraktu s MK SR je na internetovej stránke www.litcentrum.sk – dokumenty):

1) Zabezpečovanie účasti SR na medzinárodných knižných veľtrhoch vo forme celoštátneho stánku               
Dotácie z bežného transferu v celkovej výške .......................................     4,544.000,-
Skutočné  náklady....................................................................................      4,587.457,-

Hodnotenie medzinárodných knižných veľtrhov za rok  2005
Účasť na medzinárodných knižných veľtrhoch je dôležitou súčasťou štátnej propagácie, ako aj  propagácie slovenskej kultúry. Zároveň je nezanedbateľným nástrojom štátnej podpory podnikania vo vydavateľskej sfére. V posledných rokoch sa k účasti na jednotlivých medzinárodných knižných veľtrhoch v čoraz väčšej miere pripájajú sprievodné akcie, ktoré prispievajú k zvýrazneniu národnej expozície nielen pre obchodných partnerov a laickú verejnosť, ale upozorňujú odborníkov a literárnych pracovníkov na dianie v slovenskej literatúre a na jej prenikanie do iných krajín v cudzojazyčných vydaniach.
        O kvalite realizovaných expozícií svedčia výsledky prieskumov medzi vydavateľmi, ktorí majú na veľtrhu vytvorené vhodné pracovné prostredie a zázemie na redakčné a obchodné rokovania so zahraničnými partnermi, ako i ohlasy miestneho publika a usporiadateľských organizácií.
V roku 2005 zabezpečilo Literárne informačné centrum účasť slovenských vydavateľov na ôsmich medzinárodných knižných veľtrhoch. Po druhý raz sme sa zúčastnili  na veľtrhu Salon du Livre v Paríži a na Knižnom festivale v Budapešti, kde sme oproti minulému roku zväčšili veľkosť stánku. Novinkou spomedzi organizovaných knižných veľtrhov bol Medzinárodný knižný veľtrh v Solúne. 
Okrem veľtrhovej činnosti sme realizovali vydanie druhého ročníka Katalógu slovenských vydavateľov, ktorý je významným prínosom v oblasti propagácie našich vydavateľstiev v zahraničí a zároveň praktickou pomôckou na jednotlivých knižných veľtrhoch. Oproti minulému roku sa rozšíril jeho rozsah a zvýšila sa grafická úroveň spracovania.

MKV Londýn 2005
(13. – 15. marca 2005)
Na 35. ročníku Medzinárodného knižného veľtrhu v Londýne (LBF 2005)  – najvýznamnejšom a najnavštevovanejšom kontraktačnom knižnom  veľtrhu anglofónneho sveta s účasťou viac než 1 700 vystavovateľov z 57 krajín sveta – sa Literárne informačné centrum ako garant slovenskej expozície prezentovalo v  spoločnej expozícii krajín V 4 v rámci projektu „Visegrad Countries Literary Presentation – Major Focus on Young Literary Talent“. Tak ako minulý rok aj na tohtoročný veľtrh pripravila anglická strana pavilón s názvom Market focus, ktorý bol venovaný účasti Austrálie a Nového Zélandu. 
V slovenskej expozícii s výstavnou plochou 5 m2 bola vystavená produkcia vyše 160 knižných titulov 20 slovenských vydavateľstiev a tlačiarní. Prevoz kníh do Londýna bol zabezpečený prostredníctvom diplomatickej zásielky MZV SR. Na veľtrhu sa zúčastnili zástupcovia viacerých  vydavateľstiev a tlačiarní (Slovart, Perfekt,  Ikar, Polygrafprint, Príroda), ktorí spoločnú expozíciu používali ako zázemie i  ako miesto na obchodné rokovania. 

Sprievodné podujatia: 
Pri  príprave koncepcie sprievodných podujatí na MKV Londýn sme sa opierali o pozitívne skúsenosti zo spolupráce na spoločných prezentáciách krajín V4 v rozličných kombináciách, v danom prípade išlo o spoluprácu s ČR a Poľskom. Na tejto koncepcii sme napokon postavili aj našu účasť v spoločnom výstavnom priestore krajín V4.
Pri príležitosti konania veľtrhu sa na pôde Poľského inštitútu v Londýne  podvečer 14. marca uskutočnila prezentácia slovenskej, českej a poľskej literatúry. Za slovenskú stranu vystúpila slovenská poetka Katarína Kucbelová, ktorej verše v anglickom preklade krátko predtým vyšli vo významnej  britskej literárnej revue Fine line.   
Na prezentácii a za okrúhlym stolom na tému Problémy a úspechy prenikania stredoeurópskej literatúry na britský trh sa zúčastnili početní reprezentanti z radov pedagógov a študentov slovakistiky a slavistiky Londýnskej univerzity (profesor Pynsent a ďalší), ako aj zástupcovia literárnych médií (Welsh Poetry a ďalšie), krajania a  predstavitelia slovenských vydavateľstiev prítomných v Londýne. Vďaka skutočnosti, že podujatie sa konalo na pôde poľského inštitútu a za prítomnosti poľských a českých spisovateľov, získali sme nielen početnejšie a rôznorodejšie publikum, ale aj významné kontakty užitočné pre ďalšiu prácu.
Po skončení veľtrhu boli všetky knižné exponáty odovzdané veľvyslanectvu SR v Londýne. 
Celkove možno hodnotiť našu účasť na tomto významnom anglosaskom veľtrhu ako veľmi úspešnú. Vydavateľom sme vytvorili ideálne podmienky a zázemie pri ich práci. Treba vyzdvihnúť veľký záujem zo strany odbornej verejnosti o náš stánok, o situáciu na slovenskom vydavateľskom trhu, ako aj o slovenskú pôvodnú tvorbu. Prítomnosť na tomto knižnom podujatí považujeme v rámci organizovania účasti Slovenska na medzinárodných knižných veľtrhoch za veľmi dôležitú.

Salon du livre Paris 2005
(18. – 23. marca 2005)
V rámci prenikania slovenskej literatúry do frankofónneho teritória aj v tomto roku  organizovalo Literárne informačné centrum už po druhý raz národný stánok so sprievodnými kultúrnymi podujatiami v metropole Francúzska. Tohtoročným čestným hosťom Salon du livre bola Ruská federácia.
Slovenská expozícia  bola  umiestnená v hale 1 pod číslom H 188 v  priestoroch Paris Expo-Porte de Versailles. Na ploche  12 m2 sme vystavovali vyše 260 titulov z produkcie 20 slovenských vydavateľstiev.
 
Sprievodné podujatia:
V príprave koncepcie sprievodných podujatí na MKV Paríž sme sa sústredili na využitie skúsenosti z predchádzajúceho roka a spoločnom postupe s viacerými krajinami (spoločná účasť na prezentáciách, diskusiách a fórach) – v tomto prípade Slovenska, Čiech a Poľska – s cieľom pritiahnuť početnejšie, rôznorodejšie odborné i laické publikum a súčasne byť silnejším partnerom pre vedenie veľtrhu. 
Pokračovali sme v úsilí preniknúť do programových štruktúr veľtrhu, aby sme sa zviditeľnili prostredníctvom a prostriedkami organizátorov, a nie iba vlastnými možnosťami. Tento rok sa nám to podarilo účasťou na najdôležitejšom diskusnom fóre veľtrhu Agora.
Využili sme možnosť použiť na prezentáciách najvýznamnejšiu pomôcku, cieľ a výsledok nášho predchádzajúceho úsilia – knihy vydané v jazyku krajiny, v ktorej sa veľtrh koná.
Dňa 21. 3. o 19. hod. sa v Maison Marie Touchet (detašovanom pracovisku SI Paríž) za prítomnosti veľvyslankyne SR Márie Krásnohorskej a majiteľov vydavateľstva Engoueletemps uskutočnila prezentácia knihy Pavla Vilikovského Večne je zelený v preklade Petra Brabenca (ide už o druhé dielo Pavla Vilikovského, ktoré vyšlo vo francúzštine v preklade Petra Brabenca) a antológie slovenskej literatúry s kritickým aparátom Slovenská literatúra v dvadsiatom storočí, ktorú zostavil a úvod a medailóny k jednotlivým autorom napísal profesor Valér Mikula. Ukážky z textov prečítala herečka Sabeline Amaury.
Dňa 22. marca o 14. 30 sa uskutočnilo stretnutie študentov a profesorov Katedry slovanských jazykov INALCO s autorom knihy Večne je zelený Pavlom Vilikovským, prekladateľom Petrom Brabencom a zostavovateľom antológie Slovenská literatúra v dvadsiatom storočí Valérom Mikulom. Autori, vydavatelia i prekladatelia odpovedali na náročné otázky početnému publiku z radov študentov a profesorov.
Dňa 22. 3. o 18. 30 sa na diskusnom fóre Agora konala beseda pod názvom Stredná Európa: chiméra či skutočnosť? za účasti významného českého autora (píšuceho aj po francúzsky a vo Francúzsku veľmi známeho) Václava Jamka, našich autorov Pavla Vilikovského, Valéra Mikulu a významného poľského autora Mareka Bienczyka.  Živú diskusiu moderovala novinárka týždenníka Marianne a stretla sa s pomerne významným mediálnym ohlasom. Účasť v tomto diskusnom fóre pokladáme za veľmi dôležitú. Keďže ju organizovalo vedenie veľtrhu, mala výbornú propagáciu, čo sa odrazilo na počte i kvalite publika.                      .
Po veľtrhu sme knižné exponáty odovzdali Slovenskému inštitútu v Paríži.
Našu účasť na tomto dôležitom knižnom podujatí hodnotíme veľmi pozitívne. Prehĺbili sa mnohé projekty, ktoré sme začali už v minulom roku, a bola vyššia účasť aj zo strany slovenských vydavateľov, ktorí tento veľtrh začínajú pokladať za dôležitý a prínosný.

Medzinárodný knižný veľtrh pre deti a mládež Bologna 2005
(13. – 16. apríla 2005)
Na 42. medzinárodný veľtrh kníh pre deti a mládež v Bologni LIC už tradične pripravilo národnú expozíciu SR. Veľtrh sprevádzalo množstvo sprievodných akcií venovaných predovšetkým deťom, stretnutí so spisovateľmi a ilustrátormi, prezentácií a recepcií v jednotlivých stánkoch. V rámci veľtrhu boli udelené ceny Bologna Ragazzi Award a Bologna New Media Prize.
V slovenskom národnom stánku s rozlohou 32 m2 bolo vystavených  vyše 250 titulov z produkcie 25 slovenských vydavateľstiev. 

Sprievodné podujatia: 
V príprave koncepcie sprievodných podujatí na MKV Bologna sme vychádzali z významu výtvarno-estetickej zložky vydavateľského procesu, na ktorú bolonský MKV kladie mimoriadny dôraz.
Po minuloročnej úspešnej účasti výtvarníka a ilustrátora Miloša Koptáka na MKV Bologna a analýze výtvarno-estetickej  stránky našej účasti na ňom, ktorú po návrate pre nás urobil, sme ho vyzvali, aby pre nás spolu s tímom mladých slovenských výtvarníkov navrhol a realizoval nové vizuálne riešenie výstavného stánku. Nové výtvarné riešenie nášho stánku bolo veľmi efektné a stretlo sa s úspechom, ktorý sa prejavil zvýšeným počtom návštevníkov. V súlade s grafikou stánku sme pripravili katalóg vybraných titulov v taliančine, ktoré sme podľa našej koncepcie a po dohode s vydavateľmi dôrazne ponúkali talianskym a iným vydavateľom. Takisto sme v súlade s grafikou stánku a finančnými možnosťami pripravili efektívne propagačné záložky do jednotlivých titulov s ich charakteristikami v taliančine a angličtine. 
Literárne informačné centrum pripravilo dve sprievodné podujatia – ilustrátorské dielne s deťmi, ktoré sa v spolupráci s literárnou asociáciou Giannino Stoppani konali 
pod vedením výtvarníka Miloša Koptáka a Miroslavy Vallovej na pôde dvoch materských škôl v Bologni. Minuloročné ilustrátorské dielne priniesli výsledok v podobe spoločnej knihy Miloša Koptáka a Jany Bodnárovej, ktorá prednedávnom vyšla vo vydavateľstve Viennala (Moja prvá galéria).
Stánok ako miesto na rokovania a stretnutia s partnermi využili zástupcovia vyše desiatich vydavateľstiev a tlačiarní (SPN – Mladé letá, Príroda, Grafobal, Buvik, Esa, Junior, Knižné centrum, Slovenská grafia, Polygrafprint), ktorí sa zúčastnili na veľtrhu v rámci zájazdu organizovaného Združením vydavateľov a kníhkupcov SR. Stánok navštevovali  i reprezentanti zahraničných vydavateľstiev a organizácií, ilustrátori a slovenskí krajania žijúci v Taliansku.
      Po ukončení veľtrhu  sme publikácie a nepoužitý propagačný materiál odovzdali zastupiteľskému úradu SR v Ríme.
      Našu účasť na bolonskom veľtrhu možno hodnotiť ako veľmi úspešnú. Zástupcovia vydavateľstiev sa vyjadrovali pochvalne o novom výtvarnom riešení stánku, organizačnom a odbornom zabezpečení slovenskej národnej expozície. Splnili sa nielen výstavné úlohy, ale účelná bola i pomoc pri obchodných rokovaniach, prebehli mnohé rokovania v súvislosti s možnými vydaniami pôvodnej slovenskej literatúry v zahraničí. Veľtrh poskytuje veľké možnosti na rozvinutie spolupráce v oblasti detskej literatúry; treba uviesť aj pretrvávajúci záujem zo strany talianskych editorov o práce slovenských ilustrátorov. V budúcich rokoch bude nevyhnutné zvýšiť rozpočet na zatraktívnenie vzhľadu stánku a realizáciu sprievodných akcií a vyvinúť maximálne úsilie pri príprave našej účasti ako čestného hosťa veľtrhu v roku 2010.

Knižný festival Budapešť 2005
(21. – 24. apríla 2005)
V roku 2005 LIC pokračovalo v nastúpenom trende venovať zvýšenú pozornosť budapeštianskemu medzinárodnému knižnému festivalu, ktorý sa konal už po dvanásty raz. V slovenskom národnom stánku (oproti minulému roku na zväčšenej ploche s veľkosťou 32 m2) bolo vystavených vyše 300 titulov z produkcie 30 slovenských vydavateľstiev. 

Sprievodné podujatia: 
V príprave koncepcie sprievodných podujatí na MKF Budapešť sme sa sústredili na využitie slovenských kníh vydaných v maďarskom jazyku s hlavným cieľom nadviazať kontakt s maďarským publikom. Vstúpili sme preto do kontaktu so Zväzom maďarských spisovateľov, s ktorým sme rozpracovali viacero projektov. Popritom sme plne k dispozícii aj krajanskej komunite.
LIC v spolupráci so Slovenským inštitútom v Budapešti pripravilo prezentáciu Dejín slovenskej literatúry III za prítomnosti autora Viliama Marčoka a z maďarskej strany za prítomnosti slovakistov z Maďarskej akadémie vied, Fakulty slavistiky budapeštianskej univerzity a maďarského rozhlasu. Viliam Marčok zmapoval základné tendencie vo vývoji povojnovej slovenskej literatúry a vysvetlil, že dielo po prvý raz prinieslo kompletnejšie informácie o alternatívnej, disidentskej, krajanskej a emigrantskej slovenskej literatúre. Podujatie moderoval prekladateľ a bývalý riaditeľ SI Budapešť Karol Wlachovský, významný znalec slovenskej i maďarskej literárnej scény.
Prezentácia najnovších titulov slovenskej literatúry v preklade do maďarského jazyka a ponuka slovenských diel s dosahom na maďarskú verejnosť bola hlavnou náplňou podujatia s názvom „Čo nové v Bratislave“, kde sa predstavili tituly vydavateľstva H&H (Ľuba Hajková), vydavateľstva AB Art (majiteľ vydavateľstva a prekladateľka Erika Horváth) a vydavateľstva Aspekt (Jana Juráňová) za účasti ich zástupcov, autorov a prekladateľov. Podujatie moderoval riaditeľ SI Budapešť Milan Resutík. V čase veľtrhu sa konala aj prezentácia slovenského vydavateľstva Kalligram, na ktorej sme sa zúčastnili. 
Stánok ako miesto na rokovania a stretnutia s partnermi využili zástupcovia viacerých vydavateľstiev a tlačiarní. Navštevovali ho i reprezentanti zahraničných vydavateľstiev i organizácií a slovenskí krajania žijúci v Maďarsku. 
Po ukončení veľtrhu sme odovzdali knižné publikácie Slovenskému inštitútu v Budapešti za osobnej prítomnosti riaditeľa Milana Resutíka.
Celkove možno našu účasť na budapeštianskom veľtrhu hodnotiť ako veľmi úspešnú.

Svět knihy Praha 2005
(5. – 8. mája 2005)

11. medzinárodný knižný veľtrh Svět knihy 2005 sa tradične konal v Priemyslovom paláci a v Křížikových pavilónoch na výstavisku v Holešoviciach. Čestným hosťom tohtoročného veľtrhu bolo Slovinsko, ktorého účasť bola sprevádzaná množstvom sprievodných akcií, kultúrnych vystúpení a stretnutí.
Reprezentačný stánok LIC mal rozlohu 72 m2 a bolo v ňom  vystavených vyše 550 titulov z produkcie viac ako 42 slovenských vydavateľstiev.
           V stánku prebehli obchodné rokovania vyše 20 vydavateľstiev a tlačiarní (Dajama, SPN – Mladé letá, Perfekt, Príroda, Buvik, AB ART press, Sofa, Nezávislosť, Topas, Slovenský spisovateľ, Slovart, Mapa Slovakia, Q 111, Slovenská Grafia, Polygraf Print, Junior...). Vydavatelia, ktorí sa na veľtrhu zúčastnili, mali v stánku dobré pracovné podmienky. Náš stánok navštívili aj zástupcovia zahraničných vydavateľstiev, českých médií, prekladatelia aj laickí  návštevníci.
S pozitívnym ohlasom sa stretla aj možnosť zakúpiť niektoré slovenské publikácie priamo v slovenskom stánku. Predaj realizovali slovenské vydavateľstvá po dohode s organizátormi.

Sprievodné podujatia:  
V príprave koncepcie sprievodných podujatí na MKV Svět knihy Praha sme vychádzali z naliehavej úlohy udržať kontinuitu informovania českého publika o aktuálnom dianí v súčasnej slovenskej literatúre a  potreby upútania pozornosti českého publika efektným literárnym javom zo Slovenska
Magnetom bolo podujatie s názvom Víno a sex po slovensky.  Na prezentácii moderátorka Zuzana Belková predstavila úspešnú antológiu slovenských poviedok s názvom Sex po slovensky, ktorá vyšla vo vydavateľstve Ikar. Hosťami boli spisovatelia Peter Šulej, Dušan Taragel, Denisa Fulmeková a Vanda Feriancová. O víne a knihách rozprával autor, enológ Fedor Malík.
Čo nové v Bratislave alebo čo by vám nemalo ujsť bol názov sprievodnej akcie, kde sa prezentovali horúce novinky zo slovenskej knižnej tvorby (napríklad Klebetromán autorov Denisy Fulmekovej a Petra Macsovszkého).
Na mimoveľtrhovej sprievodnej akcii sme predstavili Dejiny slovenskej literatúry III za prítomnosti autora Viliama Marčoka a za prítomnosti významných českých slovakistov a prekladateľov. Súčasne podľa naplánovaného dramaturgického projektu pokračovala séria prezentácií slovenských literárnych textov v pražskom divadle Viola, ktorá vznikla ako sprievodné podujatie Sveta knihy 2004.
Knihy na veľtrh do Prahy sme prepravili prostredníctvom MZV SR. Po skončení veľtrhu sme všetky knižné exponáty odovzdali pre potreby knižnice Slovenského inštitútu.
Celkove možno účasť na veľtrhu Svět knihy 2005 v Prahe hodnotiť ako úspešnú. Naši vydavatelia sa okrem iného pochvalne vyjadrili o službách a možnosti nerušene rokovať s partnermi v priestoroch expozície. O slovenské knihy a ich nákup je tradične obrovský záujem hlavne z radov laických návštevníkov. 

Medzinárodný knižný veľtrh Varšava 2005
(19. – 22.mája 2005)
V roku 2005 Literárne informačné centrum opätovne zorganizovalo a pripravilo národnú expozíciu Slovenskej republiky na  jubilejnom 50. medzinárodnom knižnom veľtrhu vo Varšave. Čestným hosťom bolo v tomto roku Švajčiarsko, ktoré pripravilo celý rad zaujímavých literárnych podujatí.
Na prvom poschodí Paláca kultúry a vedy sme na rozlohe 40 m2 predstavili produkciu 32 slovenských vydavateľstiev – vyše 350 titulov. Keďže časť plochy hradil vyšehradský fond, stánok bol realizovaný ako spoločný stánok krajín V 4. Knihy a zariadenie stánku sa prepravovali prostredníctvom diplomatickej zásielky MZV SR  a prenechali sa Slovenskému inštitútu vo Varšave.
     	Stánok využili na rokovanie zástupcovia slovenských vydavateľstiev, rokovania tu viedli aj pracovníci tlačiarní a tlačiarenských agentúr. Navštívili ho i zahraniční vydavatelia, prekladatelia a hostia. V stánku sa uskutočnilo rokovanie s riaditeľkou Svět knihy Praha, p. Danou Kalinovou, s Grzegorzom Guzowským, viceprezidentom Ars Polona, zástupcami Frankfurter Buchmesse a Salon du Livre Paríž.

Sprievodné podujatia:  
V príprave koncepcie sprievodných podujatí na MKV Varšava sme vychádzali z týchto skutočností: 
– poľský knižný trh skrýva pre nás obrovskú, zatiaľ nevyužitú potenciu;
– je to trh, ktorý by sa spomedzi ostatných stredoeurópskych či susedských knižných trhov pomerne najľahšie mohol stať naším odrazovým mostíkom na tzv. západné knižné trhy, ale napríklad aj na ruský trh.
V poslednom období sa nám v poľskom prostredí pomerne darí – je rozpracovaných viacero prekladov zo slovenskej literatúry. Vo významnom a na podobné akcie špecializovanom varšavskom  kníhkupectve Traffic sme zorganizovali autorské čítanie, na ktorom sa za slovenskú stranu zúčastnil básnik a prekladateľ Karol Chmel. Podujatie za účasti dvoch významných prekladateľov slovenskej literatúry moderovala Justyna Wodzislavská, novinárka a prekladateľka. Správu o podujatí priniesol denník Gazeta Wyborcza.
Na výstavisku  sa konala sprievodná akcia v Puškinovej sále, kde sme predstavili novinky na slovenskom knižnom trhu a najmä Dejiny slovenskej literatúry III za prítomnosti Viliama Marčoka.
Ďalším sprievodným podujatím bol autorský večer v Slovenskom inštitúte. Básnik Karol Chmel tu čítal zo svojich veršov. Zúčastnili sme sa aj na stretnutí so študentmi a lektorkou slovenského jazyka na Katedre slovakistiky Varšavskej univerzity.
Stánok navštívila aj riaditeľka Slovenského inštitútu vo Varšave p. Cecília Kandráčová, a taktiež zástupcovia slovenského veľvyslanectva. Zo strany laických návštevníkov veľtrhu sme zaznamenali tento rok rastúci záujem o naše knižné publikácie, najmä o obrazové publikácie, turistických  a vlastivedných sprievodcov či atlasy.
  	Celkove možno hodnotiť našu účasť na tohtoročnom varšavskom knižnom veľtrhu ako úspešnú. Vydavatelia mali vytvorené optimálne podmienky na svoju prácu a pochvalne sa vyjadrovali o stánku a službách, ktoré sme v ňom poskytovali. Veľtrh je významnou udalosťou so stredo- a východoeurópskym záberom orientovaným hlavne na účasť bývalých post komunistických krajín.

Medzinárodný knižný veľtrh Solún 2005
(26. – 29. mája 2005)
 	V roku 2005 Literárne informačné centrum prvýkrát pripravilo národnú expozíciu Slovenskej republiky na  2. medzinárodnom knižnom veľtrhu v Solúne v Grécku. 
Vo výstavnom komplexe Helexpo sa na ploche 5 000 m2 predstavilo 200 vystavovateľov z Grécka i zo sveta.
Tento veľtrh je nováčikom v oblasti medzinárodných knižných veľtrhov. Expozíciu sme realizovali vďaka bezplatnej ponuke stánku a vybavenia zo strany gréckeho organizátora. 
Na rozlohe 9 m2 sme predstavili produkciu 22 slovenských vydavateľstiev – vyše150 titulov. 
Stánok navštívili zahraniční vydavatelia, prekladatelia, priatelia Slovenska a iní hostia. 

Sprievodné podujatia: 
V príprave koncepcie sprievodných podujatí na MKV Solún sme vychádzali z týchto skutočností:
– Vo vzťahoch Slovenska a Grécka existujú prekrývajúce sa historické a kultúrne momenty (cyrilo-metodská misia, grécka emigrácia v Československu, popularita nášho autora Vojtecha Zamarovského v Grécku), s ktorými by sa dalo pracovať a rozvíjať ich.
– Grécke publikum je málo informované nielen o slovenskej literatúre, ale o Slovensku vôbec.
Literárne informačné centrum pripravilo počas veľtrhu v tomto duchu niekoľko sprievodných akcií, ktoré sa uskutočnili na pôde výstaviska.
Jednou z nich bolo podujatie v priestore venovanom deťom, ktoré pripravila a viedla slovenská ilustrátorka Ingrid Zámečníková. Spolu s deťmi pracovali na kresbách inšpirovaných animovanými filmami Ivana Popoviča, ktoré si deti mohli pozrieť v slovenskom stánku. Tvorbu  slovenského básnika Jána Zambora predstavil publiku grécky básnik, kandidát na Nobelovu cenu, Takis Varviotsiotis. Ján Zambor hovoril o odkaze cyrilo-metodskej misie v našej kultúre. Obaja básnici prečítali ukážky zo svojej tvorby.
Stánok navštívil aj honorárny konzul Slovenska v Grécku Costas Mavridis, ktorý hodnotil našu expozíciu veľmi pozitívne a navrhol ďalšie formy spolupráce. Pri tejto príležitosti sme mu odovzdali knižné dary z národnej expozície.
Zo strany laických návštevníkov veľtrhu bol o naše knižné publikácie záujem, najmä o obrazové publikácie, turistických a vlastivedných sprievodcov.
Po skončení veľtrhu sme knihy prostredníctvom honorárneho konzula odovzdali Slovenskému veľvyslanectvu v Aténach.
  	Celkove možno hodnotiť našu účasť na tomto knižnom veľtrhu ako úspešnú. 
V tomto teritóriu sme zaznamenali vrelý záujem o slovenskú literatúru a rozpracovali sme aj niektoré projekty prekladov slovenskej literatúry do gréčtiny. Uvažuje sa aj o vydaní obojstranného grécko-slovenského slovníka.

Medzinárodný knižný veľtrh vo Frankfurte nad Mohanom 2005
(19. – 23. októbra 2005)
57. Medzinárodný knižný veľtrh vo Frankfurte nad Mohanom predstavil v tomto roku viac ako 6 000 jednotlivých vystavovateľov a 180 000 odborníkov z viac ako 100 krajín. Vyše 12 000 novinárov z 80 krajín aktuálne informovalo celý kultúrny svet o 80 000 nových knižných vydaniach. Počet vystavovateľov oproti minulému roku vzrástol približne o tri percentá. Ako čestný hosť sa predstavila Kórea.         
Na rozlohe 60 m2 sa predstavilo 53 slovenských vydavateľských subjektov s produkciou vyše 500 knižných titulov. Dominovala tu produkcia reprezentačných kníh viacerých vydavateľstiev, ako aj tituly Literárneho informačného centra a knihy slovenských autorov vydané v zahraničí s podporou LIC. Ďalšie panely v stánku prezentovali pôvodnú slovenskú beletristickú tvorbu, detské knihy, odbornú a umeleckú literatúru, teatrologické tituly, učebnice, slovníky a encyklopedickú literatúru, preklady, hobby knižky, vlastivedných sprievodcov a mapové publikácie. Literárne informačné centrum pripravilo už po druhý raz prehľadný katalóg slovenských vydavateľstiev, ktorý sa stretol s veľkým záujmom odbornej aj laickej verejnosti, ako aj propagačnú skladačku o LIC.
Vydavatelia, ktorí stánok používali ako svoju základňu a miesto na stretnutia a rokovania so zahraničnými partnermi, sa o stánku a priebežnom servise vyjadrovali veľmi pochvalne. Na obchodné rokovania najviac využívali slovenský stánok už tradične napríklad pracovníci vydavateľstva Matys, Jaga Group, Príroda, SPN Mladé letá, Junior, Lúč a Dajama. Spomedzi návštevníkov stánku treba spomenúť majiteľov či riaditeľov zahraničných vydavateľstiev a ďalších profesionálov v oblasti knižnej kultúry a vydavateľského života. Expozíciu navštívil aj generálny konzul SR Imrich Donáth a p. Milan Matlák. Zo strany LIC tu prebehli rokovania vedúcej OZA LIC Miroslavy Vallovej, ako aj Daniely Humajovej a Miroslavy Bilačičovej so zástupcami manažmentu jednotlivých MKV a so zahraničnými vydavateľskými pracovníkmi, týkajúce sa našej prezentácie v budúcom roku a možností vydania diel slovenských autorov v zahraničí.

Sprievodné podujatia: 
V príprave koncepcie sprievodných podujatí na MKV Svet knihy Frankfurt sme vychádzali z niekoľkých skutočností. Pokračovali sme v úsilí preniknúť do programových štruktúr veľtrhu, aby sme zviditeľnili Slovensko a jeho expozíciu  prostredníctvom a prostriedkami organizátorov, a nie iba vlastnými možnosťami. Na príprave sprievodných akcií roku 2005 sme začali pracovať už na veľtrhu v roku 2004. Keďže sa nám podarilo získať priestor na  troch medzinárodne obsadených fórach v organizačnej štruktúre veľtrhu (čo pokladáme za prelomový úspech a čo nám zabezpečilo výhodné podmienky na prezentáciu okrem našej vlastnej), museli sme ponúknuť autorov, ktorým vyšli preklady v nemeckých (i rakúskych) vydavateľstvách.
V nadväznosti na našu spoluprácu s honorárnym konzulom SR Imrichom Donathom počas minuloročného frankfurtského veľtrhu boli naše sprievodné podujatia aj súčasťou Dní slovenskej kultúry, ktoré honorárny konzul zorganizoval vo svojom pôsobisku v mesiacoch september a október.
Prvým sprievodným podujatím bolo autorské čítanie Dušana Šimka, ktorý sa na Fóre beletrie predstavil 21. 10. vnímavému a početnému publiku s ukážkami zo svojho historického románu Esterházyho lokaj. Dielo práve vyšlo v nemeckom preklade. Spolu s Dušanom Šimkom sa predstavil aj Michael Okroy, autor zaujímavej dvojjazyčnej publikácie Košice boli európskym mestom doplnenej literárnou prílohou s ukážkami z diel Šándora Máraia, Dušana Šimka, Stanislava Rakúsa, Eduarda Goldstuckera. Pasáže z literárnych ukážok predniesol publiku Christoph Haacker, riaditeľ vydavateľstva ARCO, v ktorom obidve predstavované publikácie v roku 2005 vyšli. 
Na Fóre dialóg vystúpili 21. 10. spisovatelia Michal Hvorecký a Marián Hatala. Michalovi Hvoreckému práve vyšiel vo vydavateľstve Prístrojová technika, Albert Marenčin, román Plyš a priamo na veľtrhu uzavrel zmluvu na vydanie nemeckého prekladu svojho nového románu.  Marián Hatala, ktorému vyšiel dvojjazyčný výber básní (v nemčine a v slovenčine, vydavateľstvo 4/4 Verlag), sa predstavil výberom zo svojej poézie. Obaja patria k autorom, ktorí dokážu nadviazať kontakt s publikom a vedia sa skvele prezentovať v nemčine. Tak to bolo aj v následnej diskusii, ktorá sa tentoraz niesla na tému Literatúra v ére superstars. 
Na Fóre literatúry pre deti a mládež sa 22. 10. predstavil Peter Karpinský s ukážkou zo svojej úspešnej detskej knižky Ako sme s Ťukťukom ťukťukovali. Ukážku z kultovej knihy  Jozefa Urbana Dobrodružstvá Vranky Danky predniesol  prekladateľ Mirko Kraetsch (preložil ukážky z obidvoch slovenských detských kníh). Súčasťou podujatia bolo na záver čítania skladanie maxi-puzzle, ktoré znázorňovalo jednu z ilustrácií Ľubomíra Gumana k uvedenej knižke. Túto hru pre deti vymyslel, pripravil ju a spolu s nimi si ju aj zahral výtvarník a ilustrátor Ľubomír Guman. Podujatie sa tešilo mimoriadnemu záujmu publika.
Knihy sme po skončení veľtrhu odovzdali pobočke Veľvyslanectva SR v Bonne. 
Celkove možno naše pôsobenie na MKV Frankfurt hodnotiť ako veľmi úspešné a preto treba v nastúpenom trende pokračovať. V budúcom roku by bolo vhodné prehodnotiť vzhľad stánku, pretože súčasné vybavenie má za sebou už niekoľko sezón a je dosť opotrebované a nie dostatočne atraktívne.

Medzinárodný knižný veľtrh Bibliotéka Bratislava
	LIC sa na tomto veľtrhu pravidelne zúčastňuje s expozíciou vlastnej produkcie, pričom sa orientuje najmä na predaj nových titulov a na výpredajové akcie starších titulov. 

Sprievodné podujatia:
	Na MKV Bibliotéka sme v dňoch 10. – 13. novembra 2005 prezentovali publikácie Ondrej Sliacky a kolektív: Slovník slovenských spisovateľov pre deti a mládež, Rudolf Krajčovič: Živé kroniky slovenských dejín skryté v názvoch obcí a miest. 

Záver 
Cieľ stanovený kontraktom LIC úspešne splnilo. V porovnaní s predchádzajúcimi rokmi sme na MKV zaznamenali zvýšenú aktivitu predovšetkým prezentáciou úspešných diel a autorov, nevynímajúc mladých. Potvrdilo sa, že slovenská literatúra je pre zahraničnú verejnosť dostatočne príťažlivou témou, ak má o nej dostatok informácií, ak sa s nimi dlhodobejšie pracuje a ak sa koncepčne sprístupňujú. Nevyhnutným predpokladom účinnosti tejto práce sú adekvátne preklady slovenských autorov a diel, ako aj širšie zázemie prekladateľov, literárnych kritikov a vydavateľov, ktorí sú na základe našej iniciatívy ochotní realizovať jednotlivé projekty. 
Štruktúra slovenskej účasti na veľtrhoch je nateraz optimálna. Naša účasť umožňuje pôsobiť v jazykových oblastiach a regiónoch prvoradého významu. Jednotlivé oblasti sú týmto obsadením adekvátne pokryté. Keďže v súčasnosti nadobúdajú na význame medzinárodné knižné veľtrhy v Lipsku, Moskve a Belehrade, treba uvažovať aj o slovenskej účasti na nich. 
Pokiaľ ide o finančné zdroje a ich využívanie, treba konštatovať, že LIC rešpektuje zásady hospodárnosti a  slovenskú účasť organizuje racionálne a premyslene, aby sa čo najefektívnejšie využívali ekonomické zdroje a ľudský i informačný potenciál. V čoraz väčšej miere sa využívajú možnosti ekonomicky zvýhodnenej účasti formou zliav za prenájom stánku a prenájom priestorov na prezentácie. O efektívnosti svedčí aj skutočnosť, že v porovnaní s predchádzajúcimi obdobiami sa neustále zvyšuje nielen počet podujatí v rámci MKV, ale aj ich dosah na návštevníkov veľtrhov a obyvateľstvo príslušných regiónov.  

Slovenskú účasť na MKV v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi dokumentuje tabuľka: 

MKV		1997	1998	1999	2000	2001	2002	2003	2004	2005	
 Londýn	počet vydavateľov	37	41	31	38	26	26	21	19	20	
	počet titulov	400	769	400	380	300	200	150	150	160	
	plocha v m2     	20	20	20	20	20	8	8	6	5	
Bologna	počet vydavateľov	23	21	12	16	15	17	18	18	25	
	počet titulov	227	254	200	200	220	200	200	220	250	
	plocha v m2 	32	32	32	32	32	32	32	32	32	
Budapešť	počet vydavateľov	40							21	30	
	počet titulov	364							250	300	
	plocha v m2 	18							12	32	
Ženeva	počet vydavateľov	27		20	20	16	16	16			
	počet titulov	248		200	230	300	200	220			
	plocha v m2 	18		18	18	18	12	12			
Praha	počet vydavateľov	48	36	35	35	38	40	42	40	42	
	počet titulov	508	623	500	400	500	500	550	560	550	
	plocha v m2 	60	60	60	60	72	72	72	72	72	
Varšava	počet vydavateľov	41	36	30	30	30	25	26	25	25	
	počet titulov	420	550	350	300	350	300	350	370	350	
	plocha v m2 	40	40	40	40	40	40	40	40	40	
Moskva	počet vydavateľov										
	počet titulov										
	plocha v m2 										
Madrid	počet vydavateľov							20			
	počet titulov							300			
	plocha v m2 							16			
Frankfurt	počet vydavateľov	64	55	45	38	51	48	50	52	53	
	počet titulov	612	705	600	450	520	560	600	520	500	
	plocha v m2 	60	60	60	60	60	60	60	60	60	
Belehrad	počet vydavateľov	30									
	počet titulov	260									
	plocha v m2 	40									
Záhreb	počet vydavateľov	34									
	počet titulov	260									
	plocha v m2 	15									
Paríž	počet vydavateľov								20	20	
	počet titulov								250	260	
	plocha v m2								16	12	
Solún 	počet vydavateľov									22	
	počet titulov									50	
	plocha v m2 									9	

2) Podpora vydávania prekladov slovenskej literatúry v zahraničí. 
     Dotácie z bežného transferu v celkovej výške .............................................. 2,288.000,-
     Skutočné náklady ...........................................................................................  2,546.193.- 

Podpora vydávania prekladov slovenskej literatúry v zahraničí sa realizuje prostredníctvom komisie SLOLIA (zloženie: Ján Buzássy – predseda, Jozef Bžoch, Marián Hatala – podpredseda, Michal Hvorecký, Anton Hykisch, Eva Palkovičová  a Vladimír Petrík, prácu komisie organizačne zabezpečujú zamestnanci LIC M. Vallová a J. Pániková). 
	V roku 2005 komisia SLOLIA na svojich 4 zasadnutiach (február, jún, september, november) navrhla podporiť 30 titulov (10, 10, 3, 7) v celkovej hodnote 1.335.260,- Sk (332.700,- Sk, 448.460,- Sk, 108.000,- Sk a 446.100,-Sk). Komisia rozhodla neudeliť podporu 4 projektom, niekoľko neúplných žiadostí odložila na ďalšie rokovania po ich doplnení.
	Podporené projekty sa týkajú vydania prekladov kníh týchto autorov: Rudolf Sloboda, Dušan Mitana, Vincent Šikula, Václav Pankovčín, Pavel Vilikovský, Pavol Rankov (2x), Michal Hvorecký, Peter Jaroš, Anton Popovič, Milan Rúfus, Štefan Strážay, Dana Podracká, Milan Richter, Pavol Janík, Marián Hatala a ďalších, ako aj viacerých autorov zastúpených v antológiách poézie a prózy (česky, poľsky), či v časopiseckých výberoch (nemecky, španielsky).
	Ide o vydania prekladov slovenskej literatúry do 14 jazykov: arabčina, bulharčina, češtia, fínčina, francúzština, hindí, hebrejčina, macedónčina, maďarčina, nemčina, poľština, rumunčina, španielčina a taliančina.
	Z 30 titulov schválených Komisiou SLOLIA v roku 2005 je v súčasnosti už 6 realizovaných, z ďalších 24 je niekoľko plánovaných na vydanie ešte do konca roka, väčšina však v rokoch 2006 – 2007.

V roku 2005 vyšlo v zahraničí s podporou Komisie SLOLIA  (vydavateľ doručil povinné výtlačky) 19 titulov, ktoré mohli byť vydavateľom aj vyplatené. Uvádzame niekoľko podporených projektov:
Pavel Vilikovský: Večne je zelený…, po francúzsky, preklad Peter Brabenec
Rudolf Sloboda: Herečky, po maďarsky, preklad Oľga Gály-Lörincová
Jana Juráňová: Utrpenie starého kocúra, po maďarsky, preklad Erika Horváthová
Vladimír Balla: Výber z tvorby, po slovinsky, preklad Špela Šamel
Slovenská čítanka 14 ostrých/Gutenbergova čítanka, po česky, viacerí českí prekladatelia
Milan Rúfus: Modlitbičky, po fínsky, preklad Jarmo Vanhanen
Dušan Šimko: Esterházyho lokaj, po nemecky, preklad Renata SakoHoess
Gustav Murín: Svet je malý, francúzsky, preklad Diana Lemay a kolektív
Časopis Ostragehege č. 39, v ktorom sú ukážky tvorby M. Haugovej, N. Ružičkovej, J. Beňovej, I. Koleniča, J. Kollára, nemecky, preklad viacerí prekladatelia.
	LIC v roku 2005 vyplatilo dotácie spolu 24 projektom vo výške 980.000,- Sk, z toho za 5 titulov s vročením roku 2004 to bolo 270.000,- Sk a za 19 titulov s vročením roku 2005 to bolo 710.000,- Sk. Niektoré tituly sa vydavateľom, žiaľ, nepodarilo včas doručiť (napr. preklad knihy P. Jaroša do arabčiny), niektoré tlače sa omeškali z rôznych dôvodov a budú môcť byť vyplatené až v budúcom roku (ide približne o 480.000,- Sk). 
	Plánované financie z MK SR na dotačný systém boli na tento rok rozpočtované na 900.000,- Sk. MK SR na tento účel poskytlo v marci navýšenie vo výške 600.000,- Sk. Tieto finančné prostriedky sú optimálne a dostačujúce na včasné vyplácanie dotácií vydavateľom, a nemusí preto dochádzať k časovým omeškaniam tak ako v minulých rokoch. 

Záver 
	Podpora vydávania diel národných literatúr v zahraničí sa v súčasnosti čoraz výraznejšie stáva súčasťou štátnej politiky v mnohých krajinách vrátane stredoeurópskych. Osobitne priaznivé podmienky na túto činnosť nastali aj po vstupe Slovenska do Európskej únie.  Napriek tomu, že sa zvýšili disponibilné rozpočtové prostriedky na túto činnosť, vďaka čomu možno sústavnejšie rozvíjať túto aktivitu, objem prostriedkov nie je ešte stále adekvátny. Nevyhnutne v ňom treba rátať s reklamou a spoluprácou s médiami, na čo súčasné prostriedky nestačia a neumožňujú  razantnejší prienik slovenskej literárnej produkcie do zahraničných vydavateľstiev s rozhodujúcou pozíciou na príslušných trhoch. Napriek tomu sa LIC o to usilovalo najmä nadväzovaním kontaktov s takýmito vydavateľstvami. Pokiaľ ide o kvantitu preloženej produkcie, možno ju pokladať za optimálnu. Problémom však ostáva jej sústavnejšie sprístupňovanie zahraničnému čitateľovi prostredníctvom knižného trhu. S tým súvisí i otázka medializácie slovenských diel a autorov v príslušnej jazykovej oblasti. Z tohto dôvodu je potrebné venovať viac úsilia i finančných prostriedkov na zlepšenie medializácie a pozície prekladov slovenskej literatúry na zahraničných trhoch.

3) Propagácia a prezentácia slovenskej literatúry v zahraničí 
    Dotácie z bežného transferu v celkovej výške ..........................................  1,906.000,-
    Skutočné čerpanie ....................................................................................     1,873.019,- 	
Slovak Literary Review
V súvislosti s ďalším vydávaním časopisu SLR bolo začiatkom roka 2005 potrebné zabezpečiť v rámci výberového konania tlač časopisu. Výberové konanie prebehlo v zmysle stanovených predpisov a s prihliadnutím na výsledok bol vybratý nový partner na tlač SLR Media group, s. r. o. 
V roku 2005 vydalo LIC dve čísla  Slovak literary review. Prvé z nich, v anglicko- nemeckej jazykovej mutácii, je venované slovenskej detskej literatúre. Druhé, keďže vyšlo po prvý raz v španielskej jazykovej mutácii, ponúka prierez slovenskou literatúrou dvadsiateho storočia so zameraním na autorov a diela, o ktoré už španielski prekladatelia a slovakisti prejavili záujem, prípadne na nich pracovali. Navyše číslo vyšlo v rozšírenej verzii. Práca na oboch číslach si vyžadovala vypracovanie adekvátnej koncepcie obsahu čísel, prípravu rozhovorov s autormi,  zabezpečovanie predbežných súhlasov na publikovanie, získanie kníh, čítanie vybraných diel a výber ukážok, výber prekladateľov, zadávanie na preklad,  čítanie a redakčnú úpravu dodaných slovenských aj preložených textov, zabezpečenie prepisov cudzojazyčných textov, zabezpečenie externých spolupracovníkov na prečítanie anglických a nemeckých a španielskych prekladov pred zadaním na výtvarné spracovanie a tlač, čítanie kompletných korektúr, konzultácie s anglickým korektorom a nemeckou  a španielskymi korektorkami, prenášanie zásahov externých spolupracovníkov, rozhovory so zástupcom Media group, ako aj s Ľ. Krátkym, týkajúce sa grafickej úpravy, technického spracovania a tlače ako aj zadanie do tlače v požadovanej kvalite a v požadovanom termíne. Dôležitý bol aj výber ilustrátorov pre obe čísla, rokovanie s ilustrátormi a zabezpečenie autorského súhlasu na bezplatné reprodukovanie ich diel. 
Číslo venované detskej literatúre prináša okrem ukážok z najkvalitnejších textov slovenských autorov detskej literatúry úvodnú štúdiu poprednej odborníčky, profesorky Zuzany Stanislavovej či rozhovor so spisovateľkou Janou Bodnárovou. V španielskom čísle nájdeme okrem kvalitných textových ukážok napríklad rozhovor s Milanom Rúfusom či rozhovor profesora Jána Zambora s vynikajúcim prekladateľom slovenskej literatúry do španielčiny, autorom prekladu výberu z poézie Milana Rúfusa. V oboch číslach nájdeme aj recenzie na čerstvé preklady slovenských autorov do iných jazykov a množstvo anotácií knižných noviniek. Každé číslo SLR zároveň poskytuje čitateľom obraz o najdôležitejších či najzaujímavejších aktuálnych literárnych podujatiach organizovaných LIC spolu s fotografickou prílohou.
Na rok 2005 pripadlo desiate výročie založenia Slovak literary review.
Za túto dekádu sme predstavili záujemcom v zahraničí stovky slovenských autorov. Na stránkach časopisu sa mohli stretnúť s literárnymi dielami najrozličnejších žánrov a s názormi fundovaných literárnych vedcov, odborníkov a kritikov. Priebežne hodnotili vývin jednotlivých žánrov v slovenskej literatúre, charakterizovali rôzne obdobia, diela a ich predstaviteľov. Rozhovory s autormi priniesli autentické svedectvá o procesoch literárnej tvorby. Recenzie poukazovali aj na spoločenskú akceptáciu diel. Čitatelia sa môžu vracať k publikovaným textom aj prostredníctvom archívu internetovej verzie časopisu.
Pri príležitosti desiateho výročia vychádzania SLR zorganizovalo LIC (24. 11. 2005) hodnotiaci seminár o budúcom smerovaní SLR, na ktorom sa zúčastnili externí spolupracovníci OZA (prekladateľka a slovakistka Renata Bojničanová zo Španielska, básnik a vydavateľ Peter Šulej, ako aj zakladateľ SLR Milan Richter). Okrem záverov o grafickej a obsahovej podobe časopisu, ktoré vyplynuli z diskusie, sa jednoznačne vykryštalizovala potreba rozšíriť rozsah a (alebo) periodicitu časopisu, čo však nateraz pre nedostatok financií nie je možné.
V roku 2005 sme zabezpečili distribúciu čísla SLR 2/2004 a čísla SLR 1/2005, odvoz zásielok pre naše ZÚ, SI a SM v zahraničí, zaslanie čísla autorom, prekladateľom, spolupracovníkom, knižniciam na Slovensku aj v zahraničí, ako aj stálym záujemcom o časopis, slovakistom, prekladateľom atď. v zahraničí.

Katalóg vydavateľov
Na jeseň roku 2005 vydalo LIC už druhý ročník Katalógu slovenských vydavateľov, ktorý je významným prínosom v oblasti propagácie našich vydavateľstiev v zahraničí a zároveň praktickou pomôckou na jednotlivých knižných veľtrhoch. Oproti minulému roku sa zvýšila  grafická úroveň jeho spracovania, po systematickej práci LIC s vydavateľstvami aj úroveň propagačných textov dodávaných vydavateľstvami a napokon aj počet propagovaných vydavateľov, keďže sa podarilo prekonať počiatočnú nedôveru vydavateľov voči tomuto projektu. Vydanie katalógu sa stretlo s veľkým záujmom odbornej a laickej verejnosti a LIC ho pokladá za mimoriadne dôležitý konštrukčný prvok pri profesionalizácii zložitého  mechanizmu propagácie slovenskej literatúry v zahraničí.

 Iné propagačné publikácie
LIC pripravilo vydanie niektorých ďalších propagačných materiálov ako napríklad brožúrku s medailónmi a ukážkami textov slovenských autorov pre deti a mládež v taliančine k MKV Bologna v grafickej úprave zodpovedajúcej výtvarnej podobe nášho stánku, či brožúrku o LIC k MKV Frankurt. Pre budúci rok LIC rozpracovalo vydanie celej série propagačných materiálov.

Prezentačné aktivity 
Prvým zahraničným podujatím roku 2005 bola účasť V. Mikulu a A. Marenčina na kolokviu D. Tatarka, spisovateľ v disente (v spolupráci so SI Paríž a s Univerzitou Paris IV). Za prítomnosti veľvyslankyne SR Márie Krásnohorskej a riaditeľky SI Paríž Viery Polakovičovej sa na ňom zúčastnili významní francúzski slovakisti a slavisti (moderovali Xavier Galmiche a Catherine Servant), prekladatelia Tatarkovho diela (Mithia Kolesarova Dewasne, Sabine Bollack), pamätníci, novinári, ale aj širšie publikum. LIC poskytlo Slovenskému inštitútu návrh koncepcie kolokvia, návrh zoznamu účastníkov a finančnú podporu. Kolokvium bolo organizované s cieľom upozorniť francúzsku laickú i odbornú verejnosť na Tatarkov odkaz so zámerom pokúsiť sa následne vydať vo Francúzsku časť jeho diela. Za zostavenie zborníka z kolokvia, ktorý by mal vyjsť v prvom štvrťroku 2006, je zodpovedný Peter Brabenec.
Organizovať účasť slovenských vydavateľov na dvoch veľtrhoch v jednom jazykovom teritóriu si LIC nemôže z finančných dôvodov dovoliť. Dáva preto prednosť kľúčovému knižnému veľtrhu vo Frankurte pred veľtrhom v Lipsku (koná sa tradične v marci), ktorý je však pre vystavovateľov nesmierne zaujímavý pre tradične veľký záujem publika o literárne sprievodné podujatia. V úsilí podchytiť tento záujem, ako aj záujem vydavateľov pripravilo LIC v roku 2005 už po druhý raz (v spolupráci s asociáciou Malé národy, veľké literatúry a s SI Berlín) účasť slovenského autora v sprievodnom literárnom programe lipského veľtrhu. Anton Hykisch čítal z nemeckého prekladu svojho románu Milujte kráľovnú, rokoval s vydavateľom o jej reedícii a zúčastnil sa na diskusnom fóre Fungovanie spoločného európskeho knižného trhu.
V dňoch 24. – 25. 5. 2005 sa slovenskí autori Mila Haugová, Jana Beňová-Parkrová a Jozef Kollár predstavili na dvoch autorských čítaniach v Sasku. Podujatia v Drážďanoch a v Lipsku pod názvom Sasko číta slovenských autorov zorganizovalo Literárne informačné centrum v spolupráci so Slovenským inštitútom v Berlíne (spoluorganizátor podujatia) a Nadáciou Roberta Boscha (podporovateľ) a na podnet Slavomíry Porubskej, slovenskej stážistky v Nadácii Roberta Boscha. S pánom Axelom Helbigom, vydavateľom literárneho časopisu Ostragehege, sme dohodli vydanie bloku slovenských autorov v tomto časopise, ktorý vyšiel v septembri 2005 v 39. čísle, kde sa v prekladoch do nemčiny predstavili ukážkami zo svojich diel piati slovenskí autori: Ivan Kolenič, Mila Haugová, Nóra Ružičková, Jana Beňová-Parkrová a Jozef Kollár. Podľa ohlasov z Nemecka sa časopis predstavujúci slovenských autorov stretol s veľkým záujmom verejnosti. Osobitne veľký ohlas vzbudili ukážky I. Koleniča a M. Haugovej. Podľa dohovoru by v rámci programu Literárnej arény v Drážďanoch mala ešte v tomto roku vyjsť aj antológia autorov 10 nových členských štátov Európskej únie, v ktorej budú Slovensko reprezentovať ukážkami z tvorby Mila Haugová, Ivan Štrpka, Ján Zambor, Dana Podracká a Stanislav Rakús. Ďalším plánovaným projektom v rámci propagácie slovenskej literatúry by malo byť dvojjazyčné knižné vydanie výberu z poézie Mily Haugovej vo vydavateľstve Erata v Lipsku. Podujatie a následné rozhovory teda priniesli svoje ovocie: nielenže sa v Sasku s úspechom predstavilo trio slovenských autorov, ale otvorili sa aj nové možnosti spolupráce s vydavateľmi, ktorej výsledkom je publikovanie diel slovenských autorov v Nemecku. 
Storočnica narodenia iniciátora slovenskej modernej poézie, jedného z najvýznamnejších slovenských básnikov 20. storočia, Laca Novomeského sa stala na návrh LIC súčasťou kalendária UNESCO na roky 2004 – 2005. Pri tejto príležitosti vypracovalo LIC projekt osláv tohto výročia formou prezentácií a publikácií, na základe ktorého UNESCO pridelilo LIC finančný grant. Vďaka týmto prostriedkom spolu s príspevkami z MK SR zorganizovalo  LIC celú sériu prezentačných podujatí, okrem iného v júni (v spolupráci so SI Paríž a Spolkom výtvarníkov Slovenska) výstavu v Cité des Arts v Paríži pod názvom Hommage à Laco Novomeský, na ktorej boli vystavené diela Ivice Krošlákovej a L. Čuteka vytvorené špeciálne na túto príležitosť. V tom istom mesiaci sa v Dome Európy v Paríži konal za prítomnosti veľvyslancov V4 vo Francúzsku slávnostný koncert  spojený s prednesom pásma z poézie L. Novomeského na počesť jeho storočnice.
Jednému z najvýznamnejších súčasných slovenských autorov, Pavlovi Vilikovskému, vyšli v r. 2005 dva preklady v európskych jazykoch. Ide o  francúzsky a taliansky preklad diela Večne je zelený. Oba tituly vyšli s podporou LIC. Prezentácia francúzskeho prekladu sa konala v rámci MKV. Taliansky preklad bol prezentovaný dva razy: v Miláne a  v Ríme.  Román P. Vilikovského bol prezentovaný súčasne s talianskym prekladom románu maďarského autora žijúceho na Slovensku Lajosa Grendela Einsteinove zvony. Preklady oboch románov vyšli v milánskom vydavateľstve Anfora. Počas pobytu v Ríme sa obaja autori zúčastnili na okrúhlom stole Krajiny mladej Európy (v spolupráci s magistrátom mesta Rím a SI Rím) a na prezentáciách prekladov kníh do talianskeho jazyka v známom kníkupectve Feltrinelli, v kníhkupectve Il Babuino a v Maďarskom inštitúte (v spolupráci s univerzitou La Sapienza  a Maďarským inštitútom v Ríme a SI Rím).
V nadväznosti na solúnsky knižný veľtrh sa zúčastnili zástupcovia LIC na Európskej konferencii na podporu knižnej kultúry a čítania, ktorá sa začiatkom júna konala v Chalkidiki a ktorú zorganizoval EKEMELv rámci projektu financovaného Európskou úniou. Rámec účastníkov a v dôsledku toho aj rámec jednotlivých konferenčných príspevkov bol veľmi pestrý. Zástupcovia Literárneho informačného centra deklarovali preto v rozhovoroch potrebu zorganizovať stretnutie menšej skupiny predstaviteľov literárnych centier s cieľom prerokovať dobré rozloženie  a využitie  sily na ďalšiu zmysluplnú spoluprácu aj vzhľadom na vytváranie partnerstiev pri podávaní žiadostí o európske granty.
V roku 2005 (jún) sa po druhý raz podarilo zabezpečiť účasť slovenského autora na významnom Medzinárodnom básnickom festivale poézie v Janove, ktorý už po jedenásty raz zorganizoval básnik Claudio Pozzani, riaditeľ inštitúcie Izba básnikov, významného medzinárodného strediska poézie a prekladu poézie v Janove, a organizátor básnických festivalov. V roku 2004 zastupoval Slovensko básnik Ivan Štrpka a tento rok básnik a prozaik Peter Bilý, ktorý sa v Janove zúčastnil na niekoľkých autorských čítaniach, na okrúhlom stole na tému Je možné kultúru exportovať?  Interview s Petrom Bilým odznelo na II. kanáli talianskeho rozhlasu (Rai due) dňa 3. 7. 2005 a jeho verše boli publikované v zborníku festivalu.
V októbri 2005 sa publiku v Drážďanoch a v Chemnitzi predstavil spisovateľ Michal Hvorecký. Dňa 12. októbra sa uskutočnilo autorské čítanie v Chemnitzi a 13. októbra sa autor v Drážďanoch prezentoval ukážkami zo svojej tvorby v priestoroch Dresdner Literaturburo. Na organizácii týchto autorských čítaní sa spolu s Nadáciou Roberta Boscha podieľalo aj Literárne informačné centrum
V Mestskej knižnici v Stuttgarte sa uskutočnilo literárne podujatie Priepasti života – autorské čítanie dvojice autorov Etely Farkašovej a Jozefa Puškáša. Podujatie pripravilo LIC v spolupráci s Honorárnym konzulátom SR v Stuttgarte, ako aj so stuttgartskou mestskou knižnicou. Riaditeľka knižnice, ako aj generálny konzul v Mníchove P. Mišík a honorárny konzul SR v Stuttgarte p. Göser ocenili prípravu a úroveň tohto literárneho podujatia a vyslovili sa za to, aby spolupráca s cieľom predstavovať slovenských autorov počas autorských čítaní pokračovala aj v budúcom roku. Súčasťou cesty do Stuttgartu bola aj návšteva v Inštitúte pre zahraničné vzťahy v Stuttgarte a jeho knižnice a návšteva vydavateľstva Klett-Cotta.
	
V dňoch 14. a 15. decembra 2005 sa v berlínskom slovenskom inštitúte uskutočnilo tradičné koncoročné literárne podujatie Krása každodennosti, spojené s hudobným koncertom. Podujatie pripravilo LIC v spolupráci so Slovenským inštitútom v Berlíne. Tento poskytol galériu inštitútu, kde sa večer uskutočnil, ubytovanie pre účastníkov a zabezpečil pozvánky, propagáciu a hudobnú časť. Slovenskú literatúru reprezentovali autorky mladej generácie Jana Beňová a Uršuľa Kovalyk. Autor Pavol Rankov nebol síce prítomný, jeho text však odznel v podaní pani Jany Wache a vzbudil pozornosť publika. V priestoroch SI sa zišlo približne 90 ľudí. Stretli sa tu prekladatelia, slovakisti, vysokoškolskí pedagógovia a ďalší priaznivci slovenskej literatúry. 
Séria inscenácií textov slovenských autorov v podaní slovenských hercov  
v pražskom divadle Viola pokračovala v roku 2005 ďalšími predstaveniami. Vo februári to bolo inscenované pásmo slovenskej poézie (réžia Roman Polák, scenár M. Vallová, herci Zuzana Kronerová, Ján Kroner, hudba Peter Pažický) Ťažká krivka doletu, v apríli predstavenie divadla SKRAT (autori textu a herci Ingrid Hrubaničová a Lubo Burgr) Stredná Európa Ťa miluje, v októbri hra Silvestra Lavríka v podaní Zity Furkovej a Zuzany Kronerovej Dlhý deň. Myšlienka exportovať slovenské literárne texty prostredníctvom hereckých výkonov špičkových slovenských interpretov sa ukázala efektívna. Jednak záujem o vstupenky pri každom z predstavení (okrem jedného prípadu) prevyšuje ponuku, a jednak je tu druhotný profit – práca s hosťami, ktorých LIC cielene na predstavenia pozýva, prináša svoje ovocie v podobe umiestnenia slovenských literárnych textov v rôznych literárnych médiách (český rozhlas či uverejnenie ukážok z poézie šiestich slovenských básnikov na českom literárnom portáli wagon.cz a ďalšie).
Zástupcovia LIC sa zúčastnili na Prekladateľskom workshope slovenskej literatúry (v spolupráci so SI Moskva, s Katedrou slovenského jazyka moskovskej univerzity) a rokovali s vedením Medzinárodného knižného veľtrhu Moskva o možnostiach prekladania a vydávania slovenskej literatúry v Rusku. 
      
Literárne festivaly
Medzinárodný festival poézie, hudby a divadla Cap à l´est, ktorý sa tento rok konal pod záštitou európskeho komisára pre výchovu, vzdelávanie, kultúru a mnohojazyčnosť Jána Figľa, si kladie dve hlavné úlohy: vytvoriť priestor pre skutočnú komunikáciu európskych básnikov,  ktorá by nezostala obmedzená len na čas trvania festivalu, ale prinášala by plody v podobe prekladov či už knižných alebo časopiseckých, no aj iné nehmatateľné prínosy vzájomného poznávania, tolerancie a kultivácie spoločných hodnôt, druhým zámerom, ktorý si festival definoval, je cieľ preniknúť k hostiteľovi, zainteresovať domáce publikum, vytvoriť vzťah medzi Štiavnicou, Štiavničanmi a festivalom. Tri uzavreté ročníky festivalu frankofónnej poézie Cap à l ´lest v Banskej Štiavnici poskytujú tieto fakty:
počet predstavení a koncertov: 15
počet poetických stretnutí – autorských čítaní: 9  
celkový počet divákov: 4 776
počet účinkujúcich:  68
počet básnikov: 22
počet zúčastnených krajín: 15
počet verejných diskusií: 2
Cap à l´est sa stal integrálnou súčasťou kultúrneho života obyvateľov Banskej Štiavnice. Po troch rokoch mestské samosprávne a štátne štruktúry zaradili festival do dlhodobých výhľadových plánov. Festival vo svojom treťom ročníku úspešne expandoval do dedín a mestečiek štiavnického regiónu. Tento rok bolo hlavnou témou festivalu Grécko. Zo slovenských básnikov, účastníkov festivalu, spomeňme čestného prezidenta asociácie Cap à l est Alberta Marenčina, jedného zo zakladajúcich členov asociácie Jána Švantnera; po prvý raz na festivale účinkovali Viera Prokešová, Peter Šulej, Michal Habaj, Jaroslav Klus, Andrej Šeliga. Poetické stretnutia a autorské čítania sú zlatým jadrom, motorom celého festivalu a najdôležitejším dôvodom jeho existencie. Po troch rokoch nadišiel čas posunúť sa dopredu. Navrhli sme doplniť prezentačné podujatia prekladateľskými workshopmi. Čítať a prezentovať sa budú texty, nad ktorými predtým spoločne pracovali jednotliví básnici so svojimi prekladateľmi do rozličných jazykov. Konečným cieľom bude publikácia pripravených textov v rozličných jazykoch a krajinách. Literárne informačné centrum tiež pripravuje aj dvojjazyčnú edíciu z diel „capalestovských“ básnikov. Pri organizovaní akcie  LIC spolupracuje s hlavným organizátorom Asociáciou Cap à l´est, ďalej s MK SR, Francúzskym inštitútom v Bratislave, mestom Banskou Štiavnicou a podobne.
LIC ďalej spolupracuje so združením Ars poetica, ktoré zorganizovalo už tri úspešné ročníky medzinárodného festivalu poézie rovnakého mena. Festival si kladie za úlohu predstaviť bratislavskému publiku široký výber európskych (a nielen európskych) básnikov. Festival vydáva kvalitný zborník. V druhom a treťom ročníku poskytlo LIC festivalu výraznú logistickú a organizačnú pomoc.
So združením Ars poetica spolupracuje LIC aj na ďalšom projekte. Je ním zmluvné zapojenie sa do práce na európskom poetickom portáli Lyrikline (asociácia Lyrikline je priamo napojená na Berlínsky literárny festival). LIC spolu s Ars poetica budú na portál dodávať aj audio nahrávky autorských čítaní a ukážok z textov žijúcich slovenských básnikov, ich písomnú podobu a medailóny. Riaditeľ festivalu Ars poetica Martin Solotruk spolu s pracovníkom LIC Petrom Chovanom sa v septembri zúčastnili na zasadnutí organizačného výboru asociácie Lyrikline.  

Iné propagačné aktivity 
Pokračovali sme v spolupráci s online knižnicou (zmluva s QUESTA Soft Frankfurt nad Mohanom). Priebežne počas celého roka 2005 sme zhromažďovali a triedili prichádzajúce písomné súhlasy autorov so zverejnením ukážok na našej webovej stránke.
Počas celého roka 2005 sme nadväzovali nové pracovné kontakty so zahraničím (Kultúrna nadácia slobodného štátu Sasko, A. Offerdal Bergen atď., Simon Beattie, Londýn), Dr. Anat-Katharina Kalman, Sársky rozhlas a i.), p. Anu Lucic, USA, a ďalší, Poetry Cafe, Londýn, Association des littératures des mondes, Bordeaux, Festival de Saint Etienne, Lyon, Rivista della poesia, Neapol, Clara Azzopardi, Malta a mnohé ďalšie.
Zaslali sme diela slovenských autorov (Bilý: Démon svätosti, Grupač: Kšeft) do vydavateľstva Du Mont, ďalšie knihy (Zelinová: Alžbetin dvor, Bilý: Démon svätosti, Horváth: Divák) do vydavateľstva Aufbau Berlin, ako aj dielo V. Šikulu Veterná ružica do vydavateľstva Wieser Verlag, (Jana Bodnárová: Dievčatko z veže) do vydavateľstva Falzea, (Peter Glocko: Ospedalské siroty) do vydavateľstva Edizioni Paoline, (Gabriela Futová: Moja mama je bosorka) do vydavateľstva Sallani, (Július Balco: Husle s labutím krkom), do vydavateľstva Actes sud a mnohých ďalších s cieľom ponúknuť ich na zaradenie do vydavateľských programov jednotlivých vydavateľstiev.
	Pre Slovenský inštitút v Berlíne sme vypracovali prehľad diel slovenských autorov s problematikou druhej svetovej vojny, ktoré sú preložené do nemčiny (k oslavám 60. výročia ukončenia druhej svetovej vojny).
Zabezpečili sme stretnutia p. Kalman s autormi V. Ballom, Z. Kompaníkovou a M. Hatalom v dňoch 23. a 24. 3. 2005 v Bratislave s cieľom pripraviť interview s autormi pre Portrét Slovenska v Sárskom rozhlase. Relácia sa vysielala dňa 5. 4. 2005
	Rozvinuli sme spoluprácu so Svetlanou Paunovic (Viedeň) – informácie o prekladateľoch na Slovensku, zabezpečenie prekladateľov pre projekt piatich krajín Čas pre báseň v meste zo slovenskej strany, zabezpečenie prekladov básní M. Hatalu do všetkých piatich jazykov. 
Na pozvanie organizátorov zo Solothurnu sme zabezpečili účasť na 27. solothurnských literárnych dňoch v čase 6. 5. – 8. 5. 2005 (s cieľom zabezpečiť pozvanie pre jedného slovenského autora na týchto literárnych dňoch v budúcom roku). Zaslali sme vyžiadané podklady vydavateľstvu Amman Verlag vo Švajčiarsku.
Zorganizovali a zabezpečili sme ďalšie vyslania:
– účasť Vlastimila Kovalčíka na Svetovom kongrese prekladateľov poľskej
literatúry v Krakove, účasť autorov Viery Prokešovej a Igora Hochela na Dňoch slovenskej kultúry  v Sofii (v spolupráci so ZÚ Sofia a Univerzitou Sofia), účasť Michala Hvoreckého na okrúhlom stole Identita európskeho spisovateľa (v spolupráci s Domom spisovateľov Belgicka a so ZÚ Brusel), účasť Michala Habaja na medzinárodnom festivale poézie v Medane, účasť Jána Litváka na Medzinárodnom seminári o šírení európskej literatúry (v spolupráci s asociáciou LAF). 
– v spolupráci so SI v Budapešti sme zabezpečovali tlač a distribúciu materiálov na dni Slovenskej kultúry v Maďarsku. 

Záver 
Zvýšenou aktivitou a koncepčnou prípravou LIC zvýšilo frekvenciu prítomnosti slovenských spisovateľov na verejných podujatiach v zahraničí. To je základný predpoklad prenikania slovenskej literatúry do oblastí, kde jej recepcia nie je uspokojivá. K propagácii slovenských autorov a ich diel prispel významnou mierou i časopis Slovak Literary Review. Významnou úlohou do budúcnosti bude ďalej prehlbovať tieto kontakty a prostredníctvom nich dosiahnuť zvýšený záujem zahraničného publika o slovenské literárne diela a literárne dianie na Slovensku. Ciele kontraktu sa úspešne splnili. 

4) Podpora zahraničných  prekladateľov a slovakistov a spolupráca so zahraničnými prekladateľskými organizáciami 
    Dotácie z bežného transferu v celkovej výške .......................................     1,865.000,-
    Skutočné náklady ....................................................................................      1,641.627,- 

Štipendijná činnosť LIC je významným nástrojom na podporu šírenia slovenskej literatúry v zahraničí. Prítomnosť prekladateľov v krajine východiskového jazyka textov, ktoré prekladajú, má priaznivý vplyv na situáciu v oblasti šírenia slovenskej literatúry v zahraničí. Zvyšuje kvalitu prekladaných textov, keďže vo zvýšenej miere poskytuje prekladateľom možnosť spolupracovať s autormi textov i možnosť rôznych konzultácií a  zvyšuje osobnú angažovanosť prekladateľov, lebo často musia aj zabezpečiť pre preložené dielo vydavateľa.  Z analýzy uplynulých období vyplýva, že počet štipendistov, a tým aj finančné nároky majú mierne vzrastajúcu tendenciu. LIC má zatiaľ iba obmedzené možnosti poskytnúť prekladateľom na pobytových štipendiách primerané technické vybavenie (najmä prístup na internet a počítačovú techniku).

V roku 2005 prijalo LIC siedmich štipendistov:
Martin KUČERA z ČR
Termín: 16. – 22. 3. 05
Dielo: Antológia z dejín slovenskej poézie

Diana LEMAY a Antoine EHRET z Francúzska
Termín: 3. – 7. 5. 05
Dielo: G. Murín: Svet je malý (výber cestovných poviedok)

Ludwig BAUER z Chorvátska
Termín: 17. – 30. 6. 05
Dielo: D. Tatarka: Prútené kreslá, Démon súhlasu
           Výber básní z antológie Hľadanie krásy

Michal HARPÁŇ, Srbsko a Čierna Hora
Termín: 31. 7. – 14. 8. 2005 
Dielo: P. Vilikovský: Čarovný papagáj a iné gýče

Oleg Malevič, Rusko – po prvom dni zrušil svoj pobyt pre problémy s vízami
Termín: 18. – 31. 7. 05
 Dielo: výber zo súčasnej slovenskej drámy

Marie-Christine HUBER, Francúzsko
Termín: 22. 10. – 1. 11. 2005 
Dielo: V Šikula: Ornament 

Christopher STEININGER, Rakúsko 
Termín: 2. – 13. 11. 2005 (Pôvodný termín 2. – 30. 11. skrátil pre vážne ochorenie matky. Štipendium dočerpá r. 2006)
Jeho pobyt sa konal v rámci výmeny pobytov autorov dohodnutej medzi LIC a Kultrurhaus Kremz, Rakúsko.
LIC je členom Európskej siete prekladateľských organizácii (RECIT) a aktívne sa zúčastňuje na jej činnosti.  

Záver: 
Prijatím siedmich štipendistov a zorganizovaním ich pobytu na Slovensku LIC splnilo aj túto úlohu kontraktu. Vytvorili sa tým predpoklady na vydanie aktuálnych diel slovenskej literatúry v zahraničí. 

5) Vydávanie periodických publikácií – časopis SLNIEČKO
Dotácie z bežného transferu v celkovej výške .................................................   623.000,-     
Skutočné náklady .............................................................................................. 4,539.983,- 

Slniečko, časopis pre žiakov základných škôl, je najstarším slovenským umelecko-literárnym časopisom pre deti. Aj napriek novým spoločenským podmienkam a intenzívnej intervencii  zábavnosti do detskej kultúry zachováva si náročnú umeleckú úroveň. Cieľom jeho obsahovej zložky, ktorú tvorí predovšetkým autorská a ľudová rozprávka, je formovať mravné a estetické vedomie dieťaťa v súlade s národnými kultúrnymi tradíciami a  tradíciami svetového etického a kultúrneho univerza. Časopis kladie veľký dôraz i na utváranie poznávacích znalostí detí, preto jeho obsah tvoria i texty náučného charakteru. Z nich v roku 2005 vzbudil ohlas predovšetkým vlastivedný seriál Moje Slovensko, v ktorom známi spisovatelia prostredníctvom osobných zážitkov z detstva predstavujú čitateľom svoje rodisko nielen v poznávacej, ale aj v emocionálnej rovine. Protiváhou tohto náučne ladeného seriálu bolo dobrodružné čítanie na pokračovanie z pera Jána Navrátila Kapko Dierka, ktoré avizovalo jeho knižnú podobu, povesťový kreslený seriál a náučno-zábavná rubrika Marty Šurinovej Deti v zelenom. V septembrovom čísle Slniečka, ktorým sa začína jeho 60. ročník, vyšlo prvé pokračovanie celoročného seriálu o krajinách Európskej únie v podaní Ladislava Švihrana, v ktorom okrem geografických a kultúrnych reálií predstavujeme deťom aj ich rozprávkové dedičstvo. V rámci literárnych aktivít Slniečko pokračovalo vo svojom programovom úsilí sprítomňovať každej generácii detí klasický rozprávkový fond a súčasnú poéziu pre deti. V tomto smere časopis nesaturoval len umelecké potreby detí, ale súčasne plnil aj funkciu stimulátora novej tvorby, predovšetkým tvorby mladých autorov. Prostredníctvom krížovkárskej súťaže Poviem ti o peknej knižke sme predstavili desať pôvodných kníh z vydavateľstiev Mladé letá, Regent, Perfekt, Vydavateľstva Matice slovenskej v Martine a z Vydavateľstva SSS. Zásluhou takejto orientácie si Slniečko aj v roku 2005 uchovalo medzi čitateľmi i učiteľsko-odbornou verejnosťou kredit náročného umeleckého časopisu, čo dokumentuje  jeho náklad, ktorý aj popri vážnom poklese detí nastupujúcich do prvých ročníkov ZŠ  patrí v kategórii časopisov pre deti medzi najvyššie.
     Adresátom časopisu sú žiaci 1. – 5. ročníka základných škôl, základných umeleckých škôl, čitatelia detských knižníc, centier voľného času pre deti, poslucháči pedagogických fakúlt a pedagogicko-výchovní pracovníci.

V roku 2005 vyšlo 10  čísel časopisu, plnofarebných  v rozsahu 24 strán v cene 16,- Sk.

Ekonomické zhodnotenie:
Priemerný mesačný náklad: 42 390 kusov (v r. 2004 to bolo 51 460).
Klesajúca tendencia nákladu má svoje príčiny v demografických reáliách. V porovnaní rokov 2004 a 2005 sú alarmujúcimi údajmi nasledujúce čísla, získané zo štúdií Slovenského štatistického úradu:
V roku 2004 bolo na Slovensku 2 342 základných škôl, v roku 2005 iba 2 306, čo znamená, že zaniklo 36 základných škôl. Počet tried týkajúcich sa vekového rozpätia našich čitateľov (1. – 4. ročník) poklesol v priebehu roku (2004/2005) o 3 000 tried. V prepočte tento aktuálny  ročný pokles znamená, že v roku 2005 sme mali v tejto vekovej kategórii o 23 000 detí menej. Tento faktor sa prejavil dramatickým znížením nákladu všetkých detských časopisov – niektoré poklesli až na náklad 5 000 – 6 000 kusov.
     K stabilizácii nákladu a k zmierňovania následkov populačného poklesu chceme prispieť spoluprácou s pedagógmi, ktorí využívajú časopis Slniečko ako doplnkovú pomôcku pri vyučovaní viacerých predmetov (slovenský jazyk, etická výchova, prírodoveda, zemepis a pod.). Ich pripomienky vyplývajúce z aktívneho a cieleného využívania časopisu  prispievajú k aktualizácii jeho štruktúry a dopĺňaniu nedostatkových literárnych a literárno-náučných materiálov. 
     Po vzájomných rokovaniach s distribučnými firmami opakovane oslovujeme školy, ktoré Slniečko neodoberajú. Obraciame sa na ne informačnými listami a zároveň zasielaním remitendných  výtlačkov, ktoré na svoje náklady rozposiela distribučná firma ARES.  Do absentujúcich škôl a oblastí budeme v tomto roku smerovať aj naše každoročné propagačné a informačné čitateľské besedy. 

Priemerná mesačná remitenda: 2.657 ks
Tlačiarenské náklady za rok 2005   :  2.615.950,-Sk
Honoráre za 10 čísel                       :     217.075,-Sk
Ročný honorár externej grafičky     :     160.000,-Sk
Súhrnný príjem z distribučných firiem a z reklamy:    3.255.930,-Sk  
Redakcia má dvoch interných pracovníkov.
Časopis vyvíja aktivity aj v spolupráci s inými inštitúciami zaoberajúcimi sa tvorbou a sprístupňovaním literárnej a výtvarnej tvorby pre deti (napr. Šaliansky Maťko – súťaž v prednese slovenskej povesti,  Prečo sa mi páči slovenčina – autorská detská súťaž, Škultétyho rečňovanky – Veľký Krtíš – autorská detská súťaž, Detský čin roka). Zúčastňuje sa aj na literárnych a výtvarných dielňach, výstavách, čitateľských besedách v školách a knižniciach (v roku 2005 – Čítame s Osmijankom,  Čarodejnícka  čitateľská noc v Ružinovskej knižnici v Bratislave, Škultétyho rečňovanky). 
 Slniečko je jediným umeleckým mesačníkom pre deti, kde majú možnosť publikovať aj najmladší autori. Prispieva k aktualizácii literárnej výchovy na školách 1. stupňa a na pedagogických fakultách. Využívajú ho aj deti zahraničných Slovákov v Rumunsku, Poľsku, v bývalej Juhoslávii. Podľa našich informácií ho využívajú aj slovenskí emigranti vo Švédsku, Švajčiarsku a Kanade na vzdelávanie svojich detí v slovenskom jazyku a literatúre. 
                                                     .
Záver
Časopis aj napriek sťaženým podmienkam splnil úlohy kontraktu a prispel k ekonomickej efektívnosti činnosti LIC. Na dobrej úrovni si plní aj výchovno-vzdelávaciu funkciu medzi mladými čitateľmi a pomáha spestrovať proces výučby slovenčiny na základných školách.  

6)  Vydávanie periodických publikácií  –  KNIŽNÁ REVUE
Dotácie z bežného transferu v celkovej výške ................................    2,595.000,-
            Skutočné náklady  ............................................................................      2,614.893,- 
 Obsah dvojtýždenníka
Dovedna v roku 2005 vyšlo 26 čísel, z toho číslo 2 s indexom kníh vydaných v druhom polroku 2004, ktorých anotácie boli uverejnené v Knižnej revue. Index obsahoval 1 102 záznamov o knihách z 266 vydavateľstiev. Dvojčíslo 14 – 15 obsahovalo index kníh, ktoré vyšli v prvom polroku 2005 a ktorých anotácie boli uverejnené v Knižnej revue. Index obsahuje 991 bibliografických údajov. Osobitne vysoko hodnotíme dvojčíslo 16 – 17, v ktorom sme publikovali bilančno-hodnotiace materiály o pôvodnej slovenskej literatúre podľa žánru. Texty o slovenskej próze, slovenskej poézii, slovenskej literatúre pre deti a mládež, literatúre faktu a literárnej vede vyšli na 16 novinových stranách a predstavujú 140 rukopisných strán, čo je prakticky rozsah štandardnej publikácie. Spolu s indexmi kníh toto hodnotenie ponúka ako jediné periodikum na Slovensku základnú bilančno-hodnotiacu informáciu o knižnej produkcii na Slovensku v roku 2005. Hodnotenia sú uverejnené aj na webovej stránke LIC spolu s  hodnoteniami za roky 2004, 2003, 2002 a 2001. 
Do okruhu stálych prispievateľov pribudli noví autori, najmä mladí doktorandi zo SAV, čo prispelo k širšiemu kvalitatívnemu, tematickému a obsahovému záberu dvojtýždenníka. Okruh prispievateľov prevyšuje 50 autorov – od študentov vysokých škôl cez pracovníkov knižníc až po vysokoškolských profesorov. Vďaka takémuto zloženiu je zaručená štýlová pestrosť a rôzna miera analytickosti príspevkov, čo je príťažlivé z čitateľského hľadiska.
Rozšírili sme aj okruh kníhkupectiev, ktoré nám poskytujú rebríčky najpredávanejších kníh. Máme podchytené kníhkupectvá z 31 miest. Podrobne sme predstavili a aktualizovali informácie o 24 slovenských vydavateľstvách. Zvýšil sa počet pôvodných rozhovorov so zahraničnými autormi.
Distribúcia
KR mala vyše 500 domácich a 32 zahraničných predplatiteľov. Okrem toho priamo od redakcie ju kupujú: kníhkupectvá Martinus, Kniha pre Teba , Slovenský spisovateľ, Slovenský Tatran, Duma, Antikvariát Johani Bardejov, Knihy Modul. Stánkový predaj zabezpečuje distribúcia  Mediaprint Kapa. Redakcia sama posiela povinné výtlačky a dodáva KR do kníhkupectiev.
Databáza LINDA
Do kategórie literárne podujatia pribudlo 341 záznamov, do kategória periodiká 431 kontentov, do kategórie publikácie 2 012 anotácií nových kníh zo 422 vydavateľstiev. Adresár slovenských vydavateľstiev obsahuje 1237 aktualizovaných adries.
Databáza diel, o ktorú sa stará aj KR, obsahuje dovedna 8 409 záznamov. Žiaľ, fyzické a časové kapacity redakcie (2, 75 pracovníkov), neumožnili doeditovanie všetkých vložených súborov, nakoľko redakcia je permanentne pracovne preťažená.
Kniha roka 
Redakcia pripravila v apríli slávnostné vyhlásenie výsledkov ankety Kniha roka, Vydavateľstvo roka a Debut roka. Na jeho financovaní sa spolupodieľalo Združenie vydavateľov a kníhkupcov SR. Akcia sa stretla s mimoriadnym ohlasom médií, záznam z odovzdávania bol odvysielaný vo viacerých rádiách, fotospráva bola vo Večerníku, správa vyšla aj v denníkoch SME a Pravda.
Seminár s autormi
Redakcia pripravila odborný seminár pre spolupracovníkov, na ktorom sa najmä s mladšími prispievateľmi diskutovalo na témy percepcie slovenskej literatúry a jej reflexie, ako aj jazykové a štylistické chyby v recenziách. Venovali sme sa aj problematike bibliografických záznamov.
Iné aktivity
Bibliotéka 2005
Knižná revue bola mediálnym partnerom Medzinárodného knižného veľtrhu Bibliotéka 2005 a pracovala aj v prípravnom výbore, čím získala možnosť bezplatnej samostatnej prezentácie na veľtrhu. Okrem svojej prezentácie účasť využila redakcia na propagáciu svojho časopisu, získavanie predplatiteľov a poskytovanie informácií o vydaných knihách, distribučných spoločnostiach a celkovej situácii na knižnom trhu. Poznatky z priameho kontaktu s čitateľmi na veľtrhu, ako aj z korešpondencie dokazujú, že obsahové smerovanie Knižnej revue čitateľov oslovuje, najčastejšie výhrady boli k rozsahu, čitatelia, by uvítali, keby sa zvýšil počet strán.
Knižná revue je aj mediálnym partnerom súťaže Román 2006 a Poviedka 2006.
Redakcia sa spolupodieľala na akcii Dny slovenské kultury v Českých Budějoviciach, na prezentácii pásma k storočnici básnika a publicistu Laca Novomeského. V umeleckom pásme vystúpili slovenskí umelci Mária Schlosserová a Jozef Šimonovič, známi interpreti slovenskej poézie, a herec juhočeského divadla Josef Dvořák. Program sa uskutočnil v priestoroch Európskeho informačného centra pred početným publikom, medzi ktorým nechýbali ani primátor mesta a veľvyslanec SR v Českej republike Ladislav Ballek. 
Knižná revue je periodikum, ktoré každé dva týždne poskytuje základné informácie o knihách, ktoré práve vyšli spolu s adresárom ich vydavateľov. Je nenahraditeľnou pomôckou pre knižnice, pre ktoré  je potom, čo prestali vychádzať edičné plány vydavateľstiev  (a ak vychádzajú sú viac reklamou ako informáciou), jediným  spoľahlivým informátorom o skutočne vydaných knihách. Kladie hlavný dôraz na pôvodnú slovenskú tvorbu, ale reflektuje aj inonárodné literatúry. Na rozdiel od ostatných umeleckých časopisov  s orientáciou na literatúru, venuje sa aj odbornej literatúre, učebniciam a náboženskej literatúre. KR vychádza už 13. rok a stala sa nenahraditeľnou pomôckou pre kníhkupectvá, pevnou  a mienkotvornou súčasťou knižnej kultúry na Slovensku.
Najväčší problém je s distribúciou časopisu, ktorá je veľmi drahá a nie podľa našich predstáv. Chýbajú financie na účinnú reklamu  vo veľkom.

Spravodajca LIC
Prvé číslo Spravodajcu LIC 2005 ako príloha KR v prehľadne koncipovanej novinovej  štruktúre akcentuje najvýznamnejšiu udalosť edičnej činnosti LIC za uplynulý polrok – vydanie Dejín slovenskej literatúry III. Uverejňuje reportážny pohľad na Literárne stretnutia, teda sériu prezentácií Dejín na slovenskej literatúry na slovenských univerzitách (marec – máj 2005). Venuje sa aj hodnoteniu ankety o čítaní, ktorú sme realizovali na Gymnáziu L. Novomeského v Bratislave v rámci prezentácie Dejín slovenskej literatúry III. Publikuje mozaiku zo zahraničných a domácich aktivít nielen z pohľadu realizátorov podujatí (napr. knižných veľtrhov), ale aj z pohľadu prijímateľov (glosy autorov, ktorých sme prezentovali na akciách); spravodajca poskytuje informácie o podpore vydávania slovenskej literatúry v zahraničí a rozhovor s momentálne najprekladanejším slovenským spisovateľom Pavlom Vilikovským.
Druhé číslo sa v prevažnej väčšine materiálov orientuje na zhodnotenie zahraničných aktivít a na knižnú produkciu LIC. Reflektuje štátnu reprezentáciu v oblasti knižnej kultúry na medzinárodných knižných veľtrhoch vo Frankfurte nad Mohanom a v Solúne, bilanciu festivalu Cap à l´Est v Banskej Štiavnici, zamýšľa sa nad vzťahom a stavom literatúry Slovákov za hranicami Slovenska. Významné sú ohlasy slovakistov – abonentov časopisu LIC Slovak Literary Review / Revue der slowakischen Literatur, ktorý už 10 rokov mapuje slovenskú literárnu scénu v propagačnom zacielení,  a tak priamo ponúka slovenské literárne diela na preklad vo svete. Vydanie knižných titulov v LIC sprevádzali prezentácie, ktoré reflektuje aj Spravodajca: Slovník slovenských spisovateľov pre deti a mládež od Ondreja Sliackeho, Živé kroniky slovenských dejín od Rudolfa Krajčoviča, Príbeh ako princíp (Ladislav Ballek) od Igora Hochela. Súhrn výsledkov Výskumu súčasného stavu a úrovne čítania v SR – Kultúrny profil detského čitateľa predosiela knižné vydanie správy od autorov Petra Valčeka a Pavla Rankova (realizoval sa v spolupráci s MK SR a Kultúrnym observatóriom Národného osvetového centra).
Spravodajca naďalej vychádza ako príloha Knižnej revue, okrem toho od roku 2005 publikujeme tento materiál (aj staršie čísla) na webovej stránke v pdf. formáte.

Záver
Časopis Knižná revue plní úlohu informátora o knižnej kultúre, do značnej miery supluje aj neexistujúcu literárnu kritiku a čiastočne je i organizátorom vydavateľského života. Jeho výstupy sú východiskom pre propagáciu slovenskej literatúry doma i v zahraničí. Zásadnú zmenu kvality pôsobenia má internetizácia jeho výstupov, ktorá ho sprístupní oveľa väčšiemu počtu používateľov doma i v zahraničí. Knižná revue úspešne splnila úlohy vytýčené kontraktom.

7)  Vydávanie neperiodických publikácií a tvorba textov a materiálov na 
      prezentáciu slovenskej literatúry doma a vo svete
      Dotácie z bežného transferu v celkovej výške .................................. ...   2,058.000,-
      Skutočné náklady ....................................................................................   2,094.030,-

Do plánu edičnej činnosti na rok 2005 boli zaradené knižné tituly:
Pramene k dejinám Slovenska a Slovákov VII (l. časť) pod názvom Turci v Uhorsku 
Ondrej Sliacky a kol.: Slovník slovenských spisovateľov pre deti a mládež
Milan Šútovec: Mýtus a dejiny v próze naturizmu
Rudolf Krajčovič: Živé kroniky slovenských dejín (skryté v názvoch obcí a miest)         Čítanie 2005
Igor Hochel: Ladislav Ballek. Príbeh ako princíp.
Edičný plán sme koncipovali tak, aby pokračovalo vydávanie pramennej edície k slovenským dejinám, kníh z oblasti literatúry, ktoré popri odborných kvalitách majú aj značnú informačnú hodnotu a pre finančnú náročnosť by nezískali iného vydavateľa, ako aj knižné publikovanie výsledkov kontinuálneho výskumu čítania slovenskej populácie, ktorý prináša nové poznatky o vnímaní literatúry a vkusovej orientácii slovenských čitateľov. 
Všetky knižné tituly zaradené do edičného plánu v roku 2005 vyšli a boli aj verejne prezentované.  
VII. zväzok Prameňov Turci v Uhorsku je dielom kolektívu slovenských historikov pod vedením PhDr. Viliama Čičaja, CSc. Pre veľký rozsah pramenného materiálu sme dokumenty rozčlenili do dvoch častí. Prvá časť obsahuje pramenný materiál z obdobia bitky pri Moháči (1526) a sú v nej zhromaždené dokumenty z obdobia tureckej expanzie do Uhorska. Publikácia je doplnená rozsiahlou grafickou prílohou. Vyšla v štvrtom štvrťroku 2005 v náklade 1 500 výtlačkov. 
Slovník slovenských spisovateľov pre deti a mládež predstavuje tvorcov detskej literatúry od jej začiatkov až po súčasnosť. Zostavovateľom a vedeckým redaktorom je prof. PhDr. Ondrej Sliacky, CSc., a spoluautormi sú najvýznamnejší literárni vedci zaoberajúci sa detskou literatúrou. Slovník je koncipovaný tak, aby jeho používateľmi nebola len odborná verejnosť, ale predovšetkým poslucháči pedagogických a filozofických fakúlt vysokých škôl. Slovník sa stane základným informačným zdrojom pri práci so slovenskou detskou literatúrou.  Vyšiel v treťom štvrťroku v náklade 1 200 výtlačkov a bol prezentovaný na Pedagogickej fakulte v Bratislave, na Pedagogickej fakulte v Trnave a v Univerzitnej knižnici Prešovskej univerzity v Prešove. Na prezentáciách sa zúčastnili poslucháči a pedagógovia týchto vysokých škôl. Prezentácie boli spojené s predajom slovníka, celkove sa predalo vyše 700 výtlačkov. Slovník bol prezentovaný i na knižnom veľtrhu Bibliotéka.         
 Kniha literárneho vedca Milana Šútovca Mýtus a dejiny v próze naturizmu podáva novú interpretáciu najvýznamnejších diel slovenského naturizmu (Švantner, Chrobák, Figuli). Dielo otvára cestu k pochopeniu mechanizmov prieniku mýtu do modernej epickej štruktúry románu. Zároveň analyzuje a všestranne interpretuje dva významné slovenské romány s historickou látkou: Babylon Margity Figuli a Život bez konca Františka Švantnera. Kniha vyšla v 3. štvrťroku 2005 v náklade 600 výtlačkov. Bola prezentovaná pred odborným literárnym publikom v Ústave slovenskej literatúry SAV v Bratislave.
Dielo univerzitného profesora a jazykovedca Rudolfa Krajčoviča Živé kroniky slovenských dejín (skryté v názvoch obcí a miest) prístupným štýlom spracúva údaje o raných dejinách našej krajiny formou retrospektívnej analýzy súčasného alebo historického názvu obcí a miest na Slovensku. Táto téma je komplexne spracovaná v slovenskej literatúre vôbec po prvýkrát. Kniha vyšla v štvrtom štvrťroku 2005 v náklade 1 000 exemplárov a bola prezentovaná v rámci knižného veľtrhu Bibliotéka.
   Dodatočne sme do edičného plánu na rok 2005 zaradili monografiu literárneho kritika Igora Hochela Ladislav Ballek. Príbeh ako princíp. Ide o ucelený pohľad na prozaickú tvorbu tohto významného slovenského spisovateľa, ktorého dielo patrí k základným hodnotám modernej slovenskej literatúry. Kniha vyšla v štvrtom štvrťroku 2005 v náklade 600 kusov a bola prezentovaná v Slovenskom inštitúte v Prahe za účasti autora, prozaika Ladislava Balleka. Knihu predstavili riaditeľ LIC Alexander Halvoník a bývalý minister kultúry SR Rudolf Chmel.
Publikácia Čítanie 2005 s podtitulom Kultúrny profil detského čitateľa do knižnej podoby pripravili jej zostavovatelia: literárny kritik a vysokoškolský pedagóg Peter Valček, PhD. a literárny kritik a vysokoškolský pedagóg PhDr. Pavol Rankov, CSc. Publikácia vyšla v štvrtom štvrťroku 2005 v náklade 300 výtlačkov a pred novinármi a odbornou verejnosťou bola prezentovaná vo februári 2006.

Záver
Edičná činnosť LIC reagovala na aktuálne úlohy v oblasti literárnej kultúry a propagácie Slovenska, jeho kultúry a literatúry doma i v zahraničí. Jej výsledkom sú unikátne syntetické diela, ktoré sú nevyhnutne potrebné na výučbu slovenskej literatúry najmä na vysokých školách, ale aj na vytváranie kultúrneho povedomia Slovákov a obrazu Slovenska v zahraničí. Ciele kontraktu LIC úspešne splnilo.

8) Prezentácia slovenskej literatúry a literárnych informácií na internete 
     Dotácie z bežného transferu v celkovej výške ....................       1,549.000,-
      Skutočne čerpané prostriedky .............................................      1,536.702,-

LIC v priebehu roku 2005 popri zabezpečovaní údržby a skvalitnení už vybudovanej počítačovej siete a  počítačového parku zabezpečilo nákup a inštaláciu nového servera, na ktorom bol v závere roka uvedený do činnosti aj redakčno-informačný systém LINDA spolu s databázami (dosiaľ bol nainštalovaný na serveri dodávateľa). Nový server, ktorý vysokými technickými parametrami plne vyhovuje zvýšeným nárokom, má v súčasnosti kompletne nainštalovaný informačný systém LINDA, a to už priamo na pôde organizácie, čo zabezpečí rýchlejší prenos dát, lepší update, archiváciu i zálohu všetkých vložených relevantných dát. V poslednom mesiaci roka sa vykonal prenos dát informačného systému LINDA na nový server (z hosťujúceho servera dodávateľa), inštalácia a vyladenie a v súčasnosti prebieha skúšobná prevádzka. Zatiaľ nevykazovala žiadnu chybovosť.
 V priebehu celého roku 2005, rovnako ako v predchádzajúcom období, bol zabezpečený bezchybný chod celého informačného systému LIC. Počas celého roka bolo zaregistrovaných niekoľko „útokov“ na server organizácie, ale nebol zaznamenaný cudzí (ani vonkajší) prienik do systému, bezpečnosť dát bola úspešne zabezpečená, a to i napriek sústavnému ataku vírusov a spamov. 
	V priebehu roku 2005 sa vykonávala  priebežne kontrola kvality a funkčnosti počítačov, monitorov a periférií pracovníkov LIC; i teraz sa potvrdil fakt, že úroveň počítačovej gramotnosti zamestnancov je i naďalej veľmi rôznorodá. V tomto duchu bude treba ďalej prehlbovať prácu pracovníkov so zverenou výpočtovou technikou aj formou doškoľovacích aktivít. 
	Priebežne sa vykonávala aktualizácia antivírusových programov – update antivírusového programu, a v prípade potreby sa dopĺňali požadované fríverové programy. 
Oddelenie informatiky v priebehu celého roku 2005 poskytovalo svojim kolegom najnevyhnutnejší servis (v oblasti hardvéru i softvéru), poradenstvo a pomoc v prípade menších porúch a problémov pri práci s výpočtovou technikou.
	 Sústavne sa sledovala (v tlači i prostredníctvom internetu) a viedla evidencia o predstaviteľoch slovenskej literatúry doma i v zahraničí, o ich dielach, literárnom živote SR a vo svete. Vykonávala sa kontrola funkčnosti odkazov na internetovej stránke LIC a správnosti informácií a ich ukladania do systému. Webová stránka LIC dosiaľ zaznamenáva pomerne vysokú návštevnosť a získava si nemálo stálych návštevníkov z radov odbornej i laickej verejnosti, čo jasne prezrádza priebežne zaznamenávaná štatistika návštevnosti a využitia webovej stránky organizácie.
Na internetovej stránke LIC sú okrem informácií o inštitúcii, činnosti jednotlivých oddelení, osobnosti literárneho života (od roku 2000), knihy vydané v LIC (od roku 1998) aj informácie o  príbuzných inštitúciách (AOSS, SSS atď.), knižniciach, vydavateľstvách, spolkoch a organizáciách zahraničných Slovákov, knižných veľtrhoch a pod. Naďalej však pretrváva problém pri aktualizácii materiálov na webe (čo sa prejavuje v neúplnosti alebo neaktuálnosti alebo úplnej absencii informácií), ktorý postupne pomáha odstrániť sprevádzkovaný informačný systém LINDA (Literárna INformačná DAtabáza). 
	
Základný cieľ projektu LINDA: 
Spracovanie textových a obrazových súborov informácií z oblasti slovenskej literatúry  v digitálnej forme, ktoré prehľadne poskytnú základné informácie o súčasnej slovenskej domácej i prekladovej literatúre, o prekladoch a šírení slovenskej literatúry v zahraničí, o literárnom dianí a literárnom živote na Slovensku, o osobnostiach slovenského literárneho života a tvorivých aktivitách a ohlasoch doma i v zahraničí. Archivácia a sprístupnenie týchto informácií (s možnosťou vyhľadávania) prostredníctvom moderných technológií. Významným cieľom tohto informačného systému je popularizácia a podpora šírenia diel slovenskej literatúry vo svete. LINDA obsahuje tieto databázy: 

	
Názov databázy
	
Typ dát	Počet záznamov 
k 30.11.2005	
1	OSOBNOSTI:
 Album slovenských spisovateľov
 Osobnosti slovenskej literatúry	
T, O, Z, V
T	
      180
    2785
	
2	DIELA	T	    5820	
3	ADRESÁR:
 Katedry slovenskej literatúry
 Lektoráty slovenského jazyka
 Literárne kluby
 Literárne múzeá
 Redakcie
 Vydavateľstvá (slovenské a zahraničné)
 Zahraniční slovakisti	
T
T
T
T
T
T
T	   
        13
        20
        24
        10
        28
    1322
        63	
4	PODUJATIA:
 Knižné veľtrhy
 Literárne podujatia
 Literárne súťaže
 Aktuality LIC	
T
T
T
T, O	   
        17
      473
        22
      374	
5	PERIODIKÁ:
 Album slovenských spisovateľov
 Knižná revue
 Slovak Literary Review
 Spravodajca LIC	
T, O
T, O
T, O
T, O	
          -
    1248
      142
        71
	
                                                                (T = text, O = obrázok, Z = zvuk, V = video)
LIC prevádzkuje webserver organizácie s pevným pripojením na internet prostredníctvom bezdrôtového spojenia, jeho oficiálna adresa je www.litcentrum.sk. Prezentácia na internete sa vytvára a priebežne aktualizuje v súčinnosti medzi jednotlivými útvarmi organizácie v slovenskom jazyku, pričom krátky profil je aj v iných jazykových verziách – v anglickej a nemeckej (neskôr pribudne aj vo francúzskej a ruskej). 

Zverejňované informácie možno podľa ich povahy rozdeliť do troch skupín:
•	Informácie o organizácii, jej štruktúre, poslaní, zameraní, detailné kontakty
•	Informácie o aktivitách organizácie, edičnej činnosti LIC
•	Informácie o slovenskej literatúre, osobnostiach slovenskej literatúry, nových knihách 
Dynamika rastu vložených dát (a tým aj prezentačných stránok) závisí od mnohých faktorov. V súčasnosti sa ukončila konverzia dát zo starého systému do nového, celý systém sa prenáša na server organizácie, zároveň prebieha vkladanie nových dát a prípadná aktualizácia už vložených. Publikovanie materiálov na internete sústavne stúpa, pričom sa zvyšuje i kvalita ponúkaných informácií. Mnohé informácie, o ktoré je najväčší záujem zo strany odbornej i laickej verejnosti, sú už zverejnené na internete, priamo na stránkach organizácie. Ďalšie sa postupne zverejňujú pridávaním v rámci preddefinovanej štruktúry. Niektoré drobné vylepšenia a úpravy systému a jeho rozhraní sa ešte priebežne „zabrusujú“ v spolupráci s dodávateľskou firmou. Bezpečnosť informácií je zabezpečená umiestnením informácií na serveri (od používateľa je vyžadované prístupové meno a heslo). Z hľadiska vonkajšieho prístupu je v sieti nainštalovaný firewall a lokálna sieť používa privátne IP adresy. Pracovníci sú zaškolení na základnú prácu s informačným systémom, postupne sa čoraz väčšmi zdokonaľujú. Úroveň počítačovej gramotnosti v rozsahu potrebnom na prácu je u väčšiny pracovníkov postačujúca. Pracovníci samostatne napĺňajú databázu cez definované rozhrania chránené prístupovým menom a heslom.

Hlavné skupiny užívateľov výstupov
Väčšina výstupov je v digitálnej forme (najmä text i obraz, ale už aj zvuk a video), čo umožňuje rýchle a bezproblémové šírenie informácií. Záujemcom sú poskytované najmä prostredníctvom internetu, a to pasívne – publikovaním na webovej stránke LIC; alebo aktívne – rozosielaním elektronickou poštou. 
Užívateľov výstupov oddelenia možno rozdeliť do troch skupín:
– pracovníci Literárneho informačného centra,
– používatelia vládnej počítačovej siete GOVNET,
– používatelia celosvetovej počítačovej siete INTERNET (t. j. Slovensko a celý svet).
Pracovníci LIC aktívne využívajú výstupy Oddelenia informatiky pri svojej odbornej práci (napr. pri recenziách, článkoch, správach, a to ako súčasť ďalších informačných zostáv, prípadne nových literárnych diel).
	Medzi používateľmi vládnej počítačovej siete GOVNET výstupy Oddelenia informatiky najviac využívajú MK SR a MŠ SR.
	Z používateľov celosvetovej počítačovej siete INTERNET (ktorí najviac využívajú výstupy) dominujú predstavitelia školstva (študenti a pedagógovia), rôznych literárnych a umeleckých organizácií, zahraniční Slováci, pracovníci zastupiteľských úradov SR v zahraničí i na Slovensku.
LIC spolupracuje so Slovenskou národnou knižnicou v Martine, od ktorej odoberá Slovenskú národnú bibliografiu (informácie o vydaných knižných vydaniach v rámci oddelenia i celého LIC). Aktívne spolupracuje s Albertina icome Bratislava, s. r. o. (informácie o novinkách zo sveta elektronických informačných zdrojov). 
Celkový počet prístupov na webovú stránku LIC za rok 2005 prezrádza neutíchajúci záujem a sústavne vykazuje stúpajúcu tendenciu. Je samozrejmosťou, že najväčší záujem prejavujú návštevníci zo Slovenska. Na prvých miestach už tradične figuruje USA, Česká republika, Poľsko, Francúzsko, Rakúsko, Nemecko, Maďarsko. Celkový prehľad prístupov prinášame v tabuľke. 

Štatistika prístupov na webovú stránku LIC v roku 2005

mesiac	denný priemer	mesačný priemer	
	zásahy	súbory	stránky	návštevy	objem dát kB	návštevy	stránky	súbory	zásahy	
január	2945	1652	859	85	432681	2068	14676	31645	54678	
február	1420	1278	546	51	462791	1963	13023	32985	31975	
marec	2825	1813	899	91	394913	1562	15296	30836	48025	
apríl	3504	2367	1800	89	867030	2695	54006	71015	105142	
máj	1962	1184	564	66	482528	2065	17513	36718	60851	
jún	1380	909	448	58	256541	1522	11672	23644	35894	
júl	2761	2013	980	79	662618	2371	29404	60408	82831	
august	2984	2060	795	102	624650	3189	24655	63862	92529	
september	3135	2099	953	172	515902	5172	28615	62982	94053	
október	3175	1926	1036	246	200942	3700	15549	28904	47636	
november	3156	1896	986	267	359863	3895	19658	27953	78214	
december	3098	2019	1013	242	457149	3452	17601	59831	86154	
spolu	 	 	 	 	 	 	261668	530783	817982	
Záver
Internetizácia v LIC sa stala nielen východiskovou pracovnou metódou, ale aj účinným prostriedkom sprístupňovania čo najkomplexnejších informácií o slovenskej literatúre, najmä o jej aktuálnej podobe. Existujúca počítačová sieť umožňuje využívať jestvujúce databázy jednak pri generovaní nových informácií a súborov, jednak zvyšuje možnosti a variabilitu poskytovaných služieb. LIC sa postupne stáva moderným informačným strediskom s dosahom na kvalitatívne kultúrnotvorné procesy. Úlohy v tejto oblasti sa úspešne plnia a ďalšie zvýšenie účinnosti práce si bude vyžadovať nový stupeň organizačného, systémového a obsahového stmelenia pracoviska.
 
9)  Šírenie a podpora pôvodnej knižnej tvorby LIC
     Dotácie z bežného transferu v celkovej výške .................................        434.000,-
      Skutočné náklady ..............................................................................     1,125.919,- 	
Literárne stretnutia
Ťažiskom tretieho ročníka Literárnych stretnutí  bola prezentácia Dejín slovenskej literatúry III poslucháčom filozofických a pedagogických fakúlt na Slovensku, ako aj študentom na vybraných gymnáziách. Dejiny slovenskej literatúry III (s podtitulom Cesty slovenskej literatúry druhou polovicou XX. Storočia), vydané v LIC koncom roku 2004, tematicky a chronologicky nadväzujú na Dejiny slovenskej literatúry I, II od literárneho vedca Stanislava Šmatláka. Prezentácie sme uskutočnili v inštitúciách, kde sa formujú nové generácie pedagógov, ale i radových čitateľov slovenskej literatúry. Za účasti vedúceho autorského kolektívu Viliama Marčoka a ďalších spoluautorov sme ich predstavili poslucháčom a pedagógom na Filozofickej fakulte Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre, na Pedagogickej fakulte UK v Bratislave, na Prešovskej univerzite v Prešove, na Filozofickej fakulte Katolíckej univerzity v Ružomberku, na Pedagogickej fakulte Trnavskej univerzity a v Štátnej vedeckej knižnici v Banskej Bystrici, kde sa na prezentácii zúčastnili poslucháči a pedagógovia Pedagogickej a Filologickej fakulty Univerzity Mateja Bela. Všetky prezentácie na vysokých školách sa konali za veľkej účasti poslucháčov. Celkove sa ich na nich zúčastnilo viac ako 900 poslucháčov. Súčasťou prezentácií bol aj predaj Dejín slovenskej literatúry a ďalších publikácii vydaných LIC. O veľkom záujme o prezentované Dejiny slovenskej literatúry III najlepšie svedčí fakt, že počas prezentácií pracovníci literárneho oddelenia predali viac ako 700 výtlačkov.
Literárne stretnutia 2005 pokračovali v jarných mesiacoch aj na gymnáziách – na gymnáziu L. Novomeského na Tomášikovej ulici v Bratislave a na  Prvom slovenskom literárnom gymnáziu v Revúcej. Na Prvé slovenské literárne gymnázium prišli aj študenti z okolitých stredných škôl.  Účastníci literárneho festivalu, ktorý gymnázium každoročne organizuje. Po literárnej besede spojenej s predajom kníh nasledoval blok spomienok na spisovateľa Vincenta Šikulu. Literárne stretnutie v Revúcej potvrdilo, že slovenský vidiek má záujem o kultúru – radi by sme sa v rámci budúcoročných literárnych stretnutí opäť vrátili do Revúcej, pretože gymnázium bolo zaradené do programu Socrates a budúci rok tu budú aj hostia z Írska, Talianska a Francúzska. 
 	V októbri 2005, v rámci Dní slovenskej kultúry v Maďarsku, pokračovali literárne stretnutia prezentáciou Dejín slovenskej literatúry III aj v Budapešti, Békešskej Čabe a Slovenskom Komlóši. V Budapešti sa stretnutie uskutočnilo v Slovenskom gymnáziu s jeho poslucháčmi a pedagógmi, rovnako aj v Békešskej Čabe. Stretnutie v Slovenskom Komlóši sa uskutočnilo v Slovenskom regionálnom stredisku a zúčastnili sa na ňom kultúrni predstavitelia slovenskej krajanskej komunity. Súčasťou prezentácií boli aj diskusie o súčasnej slovenskej literatúre.
Po prezentáciách v Maďarsku LIC pripravilo prezentáciu Dejín slovenskej literatúry III aj v Nadlaku v Rumunsku. V spolupráci s predsedom Spolku slovenských spisovateľov v Rumunsku Ondrejom Štefankom sa prezentácia uskutočnila v priestoroch Spolku Ivana Kraska. Zúčastnili sa na nej poslucháči slovenských škôl v Nadlaku, pracovníci Vydavateľstva Ivana Kraska a krajanskí autori žijúci v tomto regióne Rumunska.

Storočnica Ladislava Novomeského
Literárne informačné centrum realizovalo tri zahraničné akcie pod názvom Z Nedele a iných dní Laca Novomeského v rámci Dní slovenskej kultúry v Českých Budějoviciach a prezentáciu zborníka literárnych štúdií a spomienok V tenkej koži básnika, vydaného v LIC k storočnici Ladislava Novomeského. Zborník sme predstavili v spolupráci so Slovensko-českým klubom v rámci medzinárodného knižného veľtrhu Svět knihy v Prahe dňa 5. mája 2005. Prezentácia sa uskutočnila pred odborným publikom – zástupcami vedeckej a pedagogickej obce. O svojom prístupe k Novomeského dielu hovorili viacerí autori odborných štúdií v zborníku: M. Kučera, M. Bátorová, Z. Eis, Z. Kirschner a riaditeľ LIC A. Halvoník. Pod názvom Hommage au poète Ladislav Novomeský (Pocta Ladislavovi Novomeskému) bola od 1. do 11. júna sprístupnená v Paríži, vo výstavnej sieni komplexu ateliérov v centre mesta, výstava o jeho tvorbe, ktorú pripravilo LIC a Spolok výtvarníkov Slovenska v spolupráci s Veľvyslanectvom SR vo Francúzsku a Slovenským inštitútom v Paríži. V rámci osláv storočnice básnika sa 9. júna konal aj slávnostný večer v Dome Európy v Paríži, kde Veľvyslanectvo SR a Slovenský inštitút pripravili prezentáciu slovenskej kultúry. Odzneli na nej francúzske preklady z poézie Laca Novomeského v podaní francúzskej herečky Sabeline Amaury. 
V druhom polroku 2005 LIC uskutočnilo dve podujatia v Brne. Prvou bolo podujatie v Ústave slavistiky Filozofickej fakulty Masarykovej univerzity v Brne, ktoré sa uskutočnilo 13. decembra 2005. Stretli sme sa s vedením ústavu – prof. PhDr. Ivom Pospíšilom, DrSc., a členmi katedry, ktorí prednášajú v ústave slovakistiku. Informovali sme ich o akciách v rámci Novomeského storočnice a predstavili sme zborník V tenkej koži básnika Druhou akciou bola prezentácia umeleckého pásma o Lacovi Novomeskom pod názvom Z Nedele a iných dní Laca Novomeského, ktorú sme predstavili v Knižnici Jiřího Mahena v Brne.

Výskum čítania 2005 
Výskum súčasného stavu a úrovne čítania nadväzuje na výskumy z rokov 2003 a 2004, pričom sa využijú ich výsledky aj operatívne skúsenosti. Realizoval sa v spolupráci s Kultúrnym observatóriom NOC,  sociologickým pracoviskom s dlhoročnou skúsenosťou s terénnymi výskumami. Projekt Stav a úroveň čítania v SR 2005 je celoplošnou štúdiou reprezentatívnej vzorky respondentov – tentoraz žiakov štvrtých tried základných škôl v SR, preto bol realizovaný pod názvom Kultúrny profil detského čitateľa. Počet respondentov a ich geograficko-demografickú štruktúru určilo sociologické pracovisko Kultúrneho observatória NOC. Išlo v ňom najmä o čitateľské motivácie, potreby, rodinné a kultúrne podmienky, ale aj o kvalitu čítania z hľadiska analytických schopností vnímania textu. 
Tohtoročný výskum sme predbežne odskúšali v ohniskovom prieskume v rámci výskumu v roku 2004. Zistili sme koncepčnú nevyváženosť metodiky štúdií typu PIRLS, ktorá spája pedagogické a kultúrne hľadiská. Dotazník pre výskum čítania medzi žiakmi štvrtej triedy základnej školy sme preložili aj do maďarčiny, pretože výskum musí zohľadniť aj cca 10% obyvateľstva maďarskej národnosti. Pre rómske a rusínske deti sme použili slovenský dotazník. Podstata výskumnej činnosti v teréne spočívala v náročnom výbere škôl tak, aby výber zodpovedal prirodzenej demografickej štruktúre obyvateľstva (počet detí, veľkosť obce, národnosť, región). S cieľom získať reprezentatívny počet dotazníkov k výskumu Čítanie 2005 sme urobili predbežný výskum na dvoch základných školách v Nitre (v súlade s demografických grafikonom výskumu). Celý výskum čítania sme realizovali v  štyroch triedach dvoch bratislavských škôl (Hlboká a sídlisko Dlhé diely), na dvoch školách v okolí Žiliny (Čadca, Orava), na dvoch školách v Novej Dubnici, banskoštiavnických mestských a vidieckych školách (dáta sme zbierali v Banskej Belej a Banskej Štiavnici). Údaje sme zbierali aj vo východoslovenských mestských a vidieckych školách v Košiciach a okolí, Michalovciach a okolí, Vranove a okolí, Prešove a okolí, v Poprade, Rakúsoch, Lendaku, Levoči, Liptovskom Mikuláši a v okolitých menších obciach. Výsledky výskumu budú publikované na webovej stránke LIC a vyšli aj knižne pod názvom Čítanie 2005. Kultúrny profil detského čitateľa. Mediálne sa prezentovali vo februári 2006 na samostatnej tlačovej besede. 
Informačné, prezentačné a mediálne aktivity propagujúce činnosť LIC vychádzali jednak z dikcie zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám, zverejňovaním prostredníctvom stránky na internete na IP-adrese: www.litcentrum.sk.  Ďalej verejnými podujatiami a propagáciou svojej činnosti prostredníctvom vlastnej tlače (Knižná revue, Slovak Literary Revue, Slniečko) a v ostatných masovokomunikačných prostriedkoch.
V roku 2005 sme v masmédiách osobitne medializovali aktivity LIC, ku ktorým neboli usporiadané tlačové besedy, predovšetkým medzinárodné knižné veľtrhy a ďalšie podujatia v zahraničí. Mediálny adresár zahŕňa dve tlačové agentúry, printové a elektronické médiá. Z nich najväčšiu pozornosť našim aktivitám venuje Slovenský rozhlas vo viacerých typoch programov a relácií, z tlače denník Sme a tohto roku aj Hospodárske noviny. Z periodických podujatí sa mediálne uplatnili predovšetkým tlačové správy distribuované prostredníctvom TASR a SITA, ako aj direkt-mailingom redakciám.
Samostatnou prezentačnou a informačnou aktivitou je napĺňanie internetového vydania Aktualít (o činnosti LIC), v ktorom sme publikovali 113 vlastných správ.
Otázky a žiadosti verejnosti o informácie, spadajúce pod dikciu zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám vybavujeme v zmysle zákona: najčastejšie prichádzajú otázky prostredníctvom e-mailovej pošty (predovšetkým na adresu info@litcentrum.sk, 13 písomných žiadostí), menej často ústne (telefonicky, často vo forme konzultácie).
V roku 2005 sme rozšírili Album slovenských spisovateľov o audio záznamy rozhovorov so slovenskými spisovateľmi. Projekt Multimediálneho albumu slovenských spisovateľov je rozvrhnutý na dlhšie obdobie (začíname dokumentovať žijúcich autorov vyššieho veku). Perspektívne plánujeme rozšíriť album o vizuálnu prezentáciu, podľa budúcich technických možností realizácie. 

Štipendium  na podporu rozvoja slovenského románu 
Literárne informačné centrum v súlade so svojím poslaním a cieľom činnosti získalo v rámci rozpočtových prostriedkov poskytnutých Ministerstvom kultúry SR  finančné prostriedky umožňujúce podporiť rozvoj súčasného slovenského románu a kritickej reflexie slovenských dejín, kultúry a literárnej kritiky formou udelenia štipendia vybratým autorom z oblasti pôvodnej tvorby.    
             Bol vypracovaný Štatút štipendia, na základe ktorého vymenoval riaditeľ LIC trojčlennú komisiu zloženú z popredných literárnych odborníkov. Jej úlohou bolo vytypovať autorov, ktorým LIC zašle ponuku na udelenie štipendia na vytvorenie diela a vyzve ich na predloženie projektu diela.
Komisia sa rozhodla osloviť autorov, ktorí patria ku skúseným prozaikom, majú skúsenosti s románovým žánrom, resp. väčším prozaickým útvarom a ich doterajšia tvorba je zárukou literárnej kvality. Ďalej rozhodla, že v návrhoch by sa mali objaviť prozaici a prozaičky viacerých literárnych generácií. Na základe týchto kritérií rozhodla zaslať ponuky 12 autorom, z ktorých deviati predložili projekty diela a získali štipendiá (Július Balco, Dušan Dušek, Anton Hykisch, Pavol Hrúz, Jana Juráňová, Uršula Kovalyk, Dušan Mitana, Stanislav Rakús a Pavol Rankov).
Literárne informačné centrum sa podieľa aj na niektorých literárnych súťažiach, predovšetkým formou členstva v porotách (napr. súťaž Štúrova esej, Literárna súťaž Jána Kollára, Literárny Zvolen, detské literárne a recitačné súťaže).

Šírenie a distribúcia pôvodnej knižnej tvorby a časopisov
Šírenie a distribúcia pôvodnej knižnej tvorby, časopisov a materiálov vydávaných LIC sa zabezpečuje cez kníhkupectvá, knižnice, školy, odborné inštitúcie, úrady, dobierkovou službou a pultovým predajom  v priestoroch skladu súkromným osobám. Predaj sa vykonáva i prostredníctvom ponukových letákov konkrétnym adresátom, osobným kontaktom a prostredníctvom internetovej  stránky a časopisov LIC. Objednávky kníh sa vybavujú spravidla do dvoch dní od doručenia objednávky.
V roku 2005 bolo prijatých do zásob šesť nových titulov v celkovom náklade 5 440 ks výtlačkov v nákupnej cene 1, 065.880.- Sk. 
 Z celkových knižných zásob sa predalo spolu 9 187 výtlačkov v celkovej sume 1, 007.285.- Sk.
K týmto výsledkom pomohli predovšetkým Dejiny slovenskej literatúry III a Slovník slovenských spisovateľov pre deti a mládež. Spolu sa ich predalo 2 035 výtlačkov v celkovej sume 460.880.- Sk, čo z celkového obratu predstavuje 46%. Na zvyšných 54% sa podieľali ostatné tituly vydané v rokoch 1996 – 2005. V porovnaní s rokom 2004 sa predalo o 4 517 výtlačkov viac v celkovej sume 602.894.- Sk, čo je zvýšenie sumy za predaj o takmer o 60%.
Plánované príjmy boli prekročené o 257. 285.- Sk, čo je viac ako 25%.
Užívateľmi produktu LIC boli predovšetkým knižné distribúcie a kníhkupectvá  (60%), z ktorých pravidelne odoberali knihy: Kníhkupectvo Slovenský spisovateľ Bratislava, Kníhkupectvo Matice slovenskej Bratislava, Kníhkupectvo pod Hradom Trenčín, Kníhkupectvo Index Bratislava, Kníhkupectvo Artfórum Žilina a Bratislava, Kníhkupectvo Paseka Banská Bystrica, Kníhkupectvo Viera Nitra, Kníhkupectvo Academia Bratislava, Kníhkupectvo Duma B. Bystrica, Kníhkupectvo Juventus Prešov, Kníhkupectvo Smižanská Spišská Nová Ves, Kníhkupectvo Tatran Bratislava, Kníhkupectvo Náuka Prešov, Kníhkupectvo Tranoscius Liptovský Mikuláš, Kníhkupectvo Martinus Martin, Leštachovo kníhkupectvo Zvolen, Kníhkupectvo Dušan Majer, Banská Bystrica, Kníhkupectvo Dobrá kniha Bardejov, distribučné agentúry: Modul, Freddie Pištek, Veda, Gutenberg, LB Story, Matica slovenská, Rak, Eurobooks, Remedium, Pištek-knihy. Ďalšími užívateľmi boli knižnice, školy, inštitúcie (30%), predovšetkým okresné a mestské knižnice Bratislava, Lučenec, Považská Bystrica, Martin, Brezno, Žilina, Košice, Banská Bystrica, vysokoškolské knižnice Trnava, Bratislava, Nitra, gymnáziá Bratislava, Nitra, fakulty vysokých škôl Trnava, Nitra, Bratislava, Prešov, Ružomberok, Banská Bystrica. Súkromné osoby sa podieľali na produkte asi  v 10% objeme. Konečným užívateľom je čitateľ – študent, pedagóg, odborný pracovník v oblasti kultúry a kritiky pôvodnej slovenskej literatúry.
Záver
LIC úspešne splnilo túto úlohu kontraktu. Publikácie vydané v LIC obohatili odbornú literatúru o významné diela syntetického charakteru. Literárne aktivity na slovenskej pôde prispeli k rozvoju literárneho života, poznatkovej bázy a k aktualizácii pohľadov na osobnosti slovenskej literatúry najmä medzi študujúcou mládežou. Medializácia činnosti LIC rozšírila predovšetkým informovanosť slovenskej verejnosti o literárnom dianí a jeho problémoch.  

10) Odborné, analytické, poradenské a iné výstupy prostredníctvom MK pre  orgány štátnej správy a EÚ
      Dotácie z bežného transferu v celkovej výške ...........................................  402.000,-
      Celkové čerpanie v roku 2004 .....................................................................  387.944,-

Realizácia požiadaviek určených MK SR
 LIC v roku 2005 vypracovalo literárne portréty 122 jubilujúcich slovenských spisovateľov, ktoré sú súčasťou databázového projektu Osobnosti literárneho života a slúžia MK SR ako informácia na ďalšie využitie. Pre potreby MK SR pripravuje aj aktuálny adresár žijúcich osobností. Zároveň LIC na požiadanie MK SR vypracovalo biografické portréty autorov navrhnutých na štátne vyznamenania k 1. septembru 2005 a k l. januáru 2006. Návrhy LIC udeliť Pribinov rad I. triedy najstaršiemu žijúcemu slovenského básnikovi, predstaviteľovi katolíckej moderny Svetloslavovi Veiglovi a udeliť Pribinov rad II. triedy dramatikovi, režisérovi a hercovi Stanislavovi Štepkovi vláda SR akceptovala a obaja umelci dostali tieto vyznamenania z rúk prezidenta SR 1. januára 2006.
	LIC poskytovalo námety, odporúčania a návrhy Ministerstvu kultúry SR, týkajúce sa knižnej kultúry a literatúry v súvislosti s legislatívnym konaním, rozvojom kultúrnych aktivít  a prípravou programov a realizácie zahraničných stykov.
	Príležitostne a podľa konkrétnych požiadaviek poskytovalo informácie zastupiteľským orgánom v zahraničí a iným orgánom štátnej správy. 
Záver 
Kontrakt neobsahoval konkrétne úlohy a LIC plnilo túto úlohu na základe aktuálnych potrieb a požiadaviek. Požiadavky, ktoré v tomto smere Literárne informačné centrum dostalo, boli splnené na dobrej úrovni. Tento cieľ kontraktu sa splnil.

4. ČINNOSTI LITERÁRNEHO INFORMAČNÉHO CENTRA A NÁKLADY 
Náklady na jednotlivé činnosti v kontrakte uzatvorenom medzi MK SR a Literárnym informačným centrom na rok 2005									  (v tis. Sk)
Činnosti/produkty organizácie:	Náklady * na činnosť /produkty celkom 	Náklady kryté z:	
Aktivita		Bežného transferu	Tržieb a
výnosov	Iných zdrojov**	
	1	2	3	4	
Medzinárodné knižné veľtrhy (Londýn, Bologna, Paríž, Praha, Varšava, Frankfurt, Budapešť, Solún )	4587	4587	––	 ––	
Podpora prekladov slovenskej literatúry v zahraničí 	2546	2546	––	   ––	
Propagácia a prezentácia slovenskej literatúry v zahraničí	1873	1873	––	   ––	
Podpora zahraničných prekladateľov a slovakistov, spolupráca so zahraničnými prekladateľskými organizáciami 
	
1641	
1641		   	
Vydávanie periodických publikácií – časopis Slniečko 	4539	1910	2629	   ––	
Vydávanie periodických publikácií – časopis Knižná revue

Tvorba textov na prezentáciu slov. lit. v zahr. a edičná činnosť 	2614

2094	2484

2094	130

	   ––	
Prezentácia slovenskej literatúry  na internete v informačnom systéme LINDA	
1624	
1624			
Šírenie a podpora pôvodnej knižnej tvorby LIC 
	
1125	
3759	
750	  
 	
Odborné, analytické a poradenské výstupy prostredníctvom MK SR pre orgány štátnej správy 	3879	3879			
SPOLU	230355	1952	3509	    	

Poznámka: Náklady na činnosť sú uvedené v súhrne priamych a nepriamych nákladov. Do nepriamych nákladov sú rozpočítané náklady na správnu a prevádzkovú réžiu. Do nepriamych nákladov sú zahrnuté výdavky na réžiu organizácie  (riaditeľ,  sekretárka, ekonomicko-hospodárske oddelenia, platy, prenájom kancelárií, nákup materiálu a technického vybavenia, prevádzka služobných áut vrátane výdavkov za garážovanie, opravy). Uvedené náklady sú rozpočítané úmerne na jednotlivé činnosti podľa podielu zamestnancov na jednotlivých 
činnostiach (percentuálne).

a) Výdavky na vybrané výkony (produkty) a porovnanie s predchádzajúcimi rokmi 
Preklady diel slovenskej literatúry do cudzích jazykov 
rok	počet autorov	počet titulov	počet jazykov	výška dotácie	poznámka	
1996	3	3	3	146.520	 	
1997	4	5	5	438.000	z toho 2 antol.	
1998	4	10	7	587.340	z toho 3 antol.	
1999	15	19	11	1.147.873	 	
2000	13	18	10	1.063.499	z toho 1 antol.	
2001	13	22	9	1.465.848	z toho 5 antol	
2002	17	27	11	1.616.258	z toho 3 antol.	
      2003	19	20	11	794.452	z toho 1 čas.	
       2004	88	19	                     14	2.035.000	z toho  2 ant.,1 čas. 	
       2005	39	19	                     14	2,546.183	z toho  2 ant., 3 čas.	
Spolu	127	162		11,840.521		

	Ako vyplýva z tabuľky, počet realizovaných titulov v roku 2005 je porovnateľný s najproduktívnejšími rokmi. LIC aj v tomto roku vyplácala pomerne vysoký objem dotácií schválených a zmluvne viazaných  v predchádzajúcich rokoch. Prostriedky z dotácie na tento účel postačili na úhradu pohľadávok za predchádzajúce obdobie. 

b)Výdavky na vydávanie literárnovedných diel 
rok	počet titulov	náklad v ks.	výdavky	poznámka	
1996	7	25.000	nie sú k disp.		
1997	9	22.800	nie sú k disp.		
1998	21	37.000	13.420.531	362,70/ks	
1999	12	11.200	5.002.000	446,60/ks	
2000	4	2.000	693.000	266,50/ks	
2001	2	2.500	1.674.000	669,60/ks	
2002	4	6.000	2.842.000	473,60/ks	
2003	3	3.100	1.672.308	       539,50/ks	
2004	3	2.500	1.642.828	656,80/ks	
2005	6	5.200	2.094.030	402,70/ks	
Spolu	71	   117.300	29.040.697	237,41/ks	

Priemerná cena publikácií LIC odzrkadľuje súčasný stav dopytu po literárnovedných publikáciách na trhu. Priemernú cenu skresľujú menšie tituly s minimálnou cenou. Vďaka  cenovej politike a vďaka orientácii na spoločensky potrebné publikácie však LIC dosiahlo v r. 2005 vyššie tržby ako v predchádzajúcich rokoch. 

5. ROZPOČET ORGANIZÁCIE

Ukazovateľ	R	schválený
rozpočet 2005 	upravený
rozpočet 2005	skutočnosť
k 31.12.2005	
	i				
	a	Celkom	z toho	Celkom	z toho	Celkom	z toho	
	d		financované
transferom
zo ŠR		financované
transferom
zo ŠR		financované
transferom
zo ŠR	
	o							
	k							
a	b	1	2	3	4	5	6	
Výnosy z hlavnej činnosti príspevkovej organizácie celkom	1	23 510	18 460	28 573	23 054	27 954	23 054	
Z toho: prevádzkové dotácie 
-- transfery na činnosť (691)	2	18 460	18 460	23 054	23 054	23054	23 054	
– tržby za predaj vlastných výrobkov 
a služieb	3	5 000	 	5 050	 	4 414	 	
z toho: tržby z prenájmu	4	 	 	 	 	 	 	
– iné ostatné výnosy (649)	5	50	 	469	 	469	 	
z toho: použitie prostriedkov fondu reprodukcie
a rezervného fondu na úhradu nákladov 	6	 	 	 	 	 	 	
zo štátnych fondov	7	 	 	 	 	 	 	
od iných organizácií z prostriedkov
štátneho rozpočtu	8	 	 	 	 	 	 	
– tržby z predaja nehmotného
a hmotného investičného majetku (651)	9	 	 	 	 	 	 	
Náklady na hlavnú činnosť 
príspevkovej organizácie	10	23 510	18 460	28 573	23 054	27 672	22 772	
v tom: spotrebované nákupy (50)	11	545	545	464	464	464	464	
z toho: spotreba materiálu	12	540	540	464	464	464	464	
z toho: kancelársky potreby	13	320	320	151	151	151	151	
pohonné hmoty	14	160	160	162	162	162	162	
drobný hmotný majetok	15	60	60	64	64	64	64	
spotreba energie	16	 	 	 	 	 	 	
predaný tovar	17	5	5	0	0	 	 	
– služby (51)	18	11 405	8 008	15 512	11 979	14 530	10 697	
z toho: opravy a údržba (511)	19	210	210	62	62	62	62	
cestovné (512)	20	920	920	1 169	1 169	1 169	1 169	
náklady na reprezentáciu (513)	21	110	110	79	79	79	79	
ostatné služby (518)	22	10 165	6 768	14 202	10 669	13 220	9 387	
z toho: výkony spojov	23	450	450	336	335	336	335	
nájomné	24	3 755	3 755	2 980	2 980	2 980	2 980	
drobný nehmotný investičný majetok	25	150	150	397	397	397	397	
– osobné náklady (52)	26	9 637	7 984	9 738	7 752	9 738	7 752	
z toho mzdové (521)	27	6 937	5 572	7 015	5 745	7 015	5 745	
z toho: na základe dohôd o prácach 
vykonávaných mimo pracovného pomeru	28	200	200	162	162	162	162	
náklady na sociálne poistenie (524+525)	29	2 375	1 952	2 332	1 423	2 332	1 624	
sociálne náklady (527+528)	30	325	305	391	383	391	383	
z toho: príspevok na stravovanie	31	260	240	302	294	302	294	
– dane a poplatky (53)	32	35	35	52	52	52	52	
– ostatné náklady (54)	33	1 388	1 388	2 307	2 307	2 307	3 307	
– odpisy, predaný majetok a rezervy (55)	34	500	500	500	500	581	500	
z toho: odpisy nehmotného a hmotného 
investičného majetku (551)	35	500	500	500	500	581	500	
zostatková cena predaného nehmotného
a hmotného investičného majetku (552) 	36	 	 	 	 	 	 	
Hospodársky výsledok (r.1 - r.10)	37	 	 	 	 	282	282	
Odvody spolu	38	 	 	 	 	 	 	
z toho: odvod z činnosti (z r.37)	39	 	 	 	 	 	 	
Odpisy (neuplatnené v nákladoch z dôvodu 
pozastavenia a odpisovania)	40	 	 	 	 	 	 	

Komentár k rozpočtu

    Literárne informačné centrum malo v roku 2005 schválený rozpočet vo výške 23,510.000,- Sk, z čoho dotácie z MK SR predstavovali 18,460.000 Sk, vlastné príjmy 5,050.000 Sk. V priebehu roka došlo k úprave rozpočtu dotáciou z MK (kultúrne aktivity) na 28,573.000,-  Sk (t. j. zvýšenie o 5,063.000,- Sk).
LIC čerpalo prostriedky po úprave rozpočtu  zväčša v plnom rozsahu. Z účelovo pridelených prostriedkov sa nevyčerpala suma na dva literárne festivaly (140.000), ktoré usporiadatelia zrušili, a ušetrila sa časť prostriedkov na kultúrnu prezentáciu v Moskve (88.000). Pri ostatných účelových dotáciách sa do ŠR vracali len minimálne zvyškové sumy.
        Výnosy a tržby: Aj napriek úsiliu pri plnení výnosov a tržieb z vlastnej činnosti sa nepodarilo dosiahnuť plánované tržby časopisu Slniečko v dôsledku rapídneho poklesu náklady časopisu zapríčineného úbytkom žiakov na základných školách, ktorí sú hlavnými čitateľmi tohto časopisu. Úspešným predajom kníh sa tento výpadok nedá vyrovnať, napriek tomu, že sa podarilo pomerne výrazne zvýšiť predaj vydaných titulov (niektoré boli koncom roka takmer vypredané – Dejiny slovenskej literatúry III). Zo skladových zásob (pri väčšine titulov boli znížené ceny) sa podarilo náborom podstatne zvýšiť počet predaných kníh, avšak bez výraznejšieho efektu na celkové tržby.
        Náklady: Nákladové položky sa darilo čerpať pomerne rovnomerne. Zvýšenie cien energií, PHM a spojov sa vykrylo úspornými opatreniami a redukciami v iných položkách.   Celkové plnenie rozpočtu bolo v zásade vyvážené.    
         Zásadným problémom je zvýšenie DPH na knihy a zvyšovanie cien vstupov vo všetkých oblastiach dotýkajúcich sa činnosti LIC. Tento problém bude treba meritórne riešiť v rámci rozpočtov na budúce roky. 
	Napriek všetkým problémom LIC ukončilo hospodársky rok so ziskom 282.000,- Sk. 

Záver
Rozpočet LIC na rok 2005 v zásade pokryl všetky činnosti, no neumožnil sústrediť pozornosť na kvalitatívne aspekty činnosti. V dôsledku ekonomickej situácie LIC sme upustili od mnohých domácich aktivít i náročnejších zahraničných projektov (okrem vydávania periodickej a neperiodickej tlače) a sústredili sme sa najmä na zahraničné aktivity, ktoré si vyžadujú kontinuitu a súčinnosť so zahraničnými partnermi, vrátane ekonomickej. Za týchto okolností dosiahnuté výsledky hodnotíme ako optimálne. 

6. PERSONÁLNE OTÁZKY

6.1. Počet zamestnancov 
 Počet zamestnancov sa v roku 2005 ustálil na 31. V roku 2005 sa zmenilo obsadenie jednej vedúcej pozície (ekonomické oddelenie). LIC nemá obsadenú pozíciu zástupcu riaditeľa. Kapacita tejto pozície sa využíva v odborných oddeleniach (literárne oddelenie). Stabilizovalo sa ekonomické oddelenie aj napriek tomu, že jedna pracovníčka odišla na materskú dovolenku.  
        V priebehu roka z organizácie odišiel 1 zamestnanec na základe dohody. Na jeho miesto sa prijala nová pracovníčka.

6.2. Štruktúra zamestnancov
          Štruktúra zamestnancov Literárneho informačného centra z hľadiska zaradenosti obsahuje:
         1+4+2 riadiacich pracovníkov (riaditeľ, 4 vedúci oddelení + dvaja šéfredaktori)
         1 personálny referent (kumulovaná funkcia s osobným tajomníkom riaditeľa)
         16 odborných pracovníkov 
         7 pracovníkov v administratíve (dvaja na finančnom úseku, dvaja na materiálno-technickom, jeden vodič a jeden skladník v knižnom sklade).
Štruktúra zamestnancov je v súčasnosti stabilizovaná.
 
Prehľad ďalších personálnych ukazovateľov:

a) Veková štrukúra zamestnancov za rok 2004
21 – 30 r.	31 – 40 r.	41 – 50 r.	51 –- 60 r.	nad 61 r.	
4	6	11	8	2	

b) Vzdelanostná štruktúra zamestnancov
ZŠ	SOU	ÚS	ÚSO	VŠ	
1	1	2	6	21	
Priemerná mesačná mzda:  18.710,- Sk
.
6.3. Organizačná štruktúra LIC
(pozri k tomu organizačnú štruktúru – tzv. pavúk)

6.4.	Personálny plán na rok 2005 a jeho plnenie 
            Hlavnou úlohou personálneho plánu na rok 2005 bolo predovšetkým stabilizovať počet pracovníkov, optimalizovať kvalifikačnú štruktúru najmä vzhľadom na jazykové znalosti a prácu s internetom. Tento plán sa v zásade  podarilo naplniť, no ďalšia efektivizácia v súvislosti s transformáciou organizácie činnosti si vyžiada pokračovať v skvalitňovaní personálneho obsadenia vedúcich postov i postov špecializovaných odborných pracovníkov najmä vzhľadom na potrebu manažérskych, marketingových ekonomických a analýz a tvorby interaktívnych databáz. Mimoriadne závažnou úlohou bude zvyšovanie počítačovej gramotnosti a jazykovej spôsobilosti všetkých zamestnancov, ale najmä pracovníkov orientovaných na zber informácií a tvorbu informačných výstupov. Organizačná štruktúra, ktorá vstúpila do platnosti dňom 1. 1. 2003, si bude vyžadovať ďalšiu postupnú transformáciu v dôsledku uplatňovania nových technológií tvorby a šírenia informácií.

6.5. Aktivity na rozvoj ľudských zdrojov  
V stabilizovanej štruktúre pracoviska sa vyžaduje a všestranne podporuje účasť pracovníkov na rekvalifikačných a doškoľovacích podujatiach organizovaných profesionálnymi inštitúciami. Bude treba zabezpečiť post pre verejné obstarávanie (zodpovedná pracovníčka koncom roka odišla na MD) pracovníkom s licenciou na túto činnosť. Osobitnú pozornosť venujeme účasti pracovníkov LIC na doškoľovacích podujatiach v oblasti práce s počítačmi, ako aj dokvalifikácii pracovníčok ekonomického oddelenia v súvislosti s novou legislatívou.
         .
Prehľad školení v rámci priebežného vzdelávania  
Por.č.	Meno	Téma školenia	Dátum	Cena	
1	Šimeková	Odpisy a odpisovanie majetku v roku 2005	28.1.2005	      890,00 Sk 	
2	Vlková	Odpisy-účtovný a daňový pohľad	14.2.2005	      890,00 Sk 	
3	Salayová	Daň zo závislej činnosti	28.1.2005	      890,00 Sk 	
4	Kubovčáková	Zákonník práce	14.2.2005	      890,00 Sk 	
5	Salayová	Novela zákona o zdravotnom poistení	25.1.2005	      890,00 Sk 	
6	Machová	Cestovné náhrady	11.3.2005	      910,00 Sk 	
7	Denešiová	Zákon 395/02 o archívoch a registratúrach	2.6.2005	   1 000,00 Sk 	
8	Salayová	Zmeny v pracovnoprávnych vzťahoch a zdrav.poist.	28.6.2005	      890,00 Sk 	
9	Kubovčáková	Novela zákona o odmeňovaní niektorých prac.	9.6.2005	      800,00 Sk 	
10	Salayová	Odmeňovanie zam. Pri výkone práce vo verejnom zá.	9.6.2005	      800,00 Sk 	
11	Vlková	Aplikácia zmien v účtovníctve	16.6.2005	      795,00 Sk 	
12	Salayová	Zmeny v oblasti zdrav. a soc. poistenia	23.9.2005	      980,00 Sk 	
13	Vlková	Účtovná závierka za rok 2005	29.11.2005	      955,00 Sk 	
14	Kubovčáková	Zákonník práce – riešenie akt. otázok v praxi	29.11.2005	      880,00 Sk 	
15	Vlková	Harmonizácia účtovníctva verej. sektora v SR	29.11.2005	      870,00 Sk 	
16	Salayová	Seminár-učtovné  štandardy-EÚ	15.2.2005	      870,00 Sk 	
17	Vlková	Informačný systém ŠP v závere roka 2005	16.12.2005	   1 799,00 Sk 	
18	Salayová	Pripravované zmeny v ŠP v roku 2006	16.12.2005	   1 799,00 Sk 	
 	Spolu	 	 	 17 798,00 Sk 	

Záver 
	V podmienkach stabilizovanej a transformovanej organizačnej štruktúry bude treba ďalej modelovať vnútroorganizačné procesy najmä dôslednejším využitím ľudských zdrojov v nadväznosti na plnú implementáciu technologických prvkov do pracovných postupov a náplní. Zvlášť treba vyzdvihnúť skutočnosť, že doteraz pri transformačnom procese nedošlo k vážnejšiemu narušeniu medziľudských vzťahov a pracovného rytmu.
	Priebežne sa  zabezpečovalo  aj potrebné vzdelávanie na školeniach o nových zákonoch a predpisoch, ktorými sa činnosť organizácie riadi.

7. CIELE A PREHĽAD ICH PLNENIA
  Plnenie cieľov s prehľadom o ich plnení v súlade s metodikou na vypracovanie výročnej správy uvádzame v bode 3 tejto výročnej správy.

8. HODNOTENIE A ANALÝZA VÝVOJA ORGANIZÁCIE V ROKU 2005

      Rok 2005 bol pre činnosť LIC rokom obsahovej, ekonomickej, štrukturálnej a personálnej stabilizácie, ktorá sa premietla do intenzifikácie informačných a odborných aktivít. Štruktúra prostriedkov, ktoré malo LIC k dispozícii, pozostáva z dotácie bežného transferu  a z ďalších účelových dotácií, o ktoré sa rozpočet v priebehu roka upravoval, ako aj z príjmov z vlastnej činnosti. Celková suma umožňuje organizácii plniť poslanie v zmysle zriaďovacej listiny aspoň v najpotrebnejšom rozsahu. Oveľa väčší objem prostriedkov by si však vyžadovali aktivity orientované na zahraničie, ktorý je v súčasnosti v porovnaní s okolitými štátmi značne poddimenzovaný a neumožňuje prejsť na kvalitatívne nové postupy. Organizácia zvládla všetky potrebné úlohy. 
     Ako ukazujú hodnotenia činnosti v predchádzajúcich kapitolách, Literárne informačné centrum roku 2005 dosiahlo optimálne výsledky. Pomohli tomu opatrenia kladúce dôraz na prípravu zahraničných aktivít.
	LIC sa zapojilo do programu UNESCO  a získalo grant na zahraničné podujatia venované L. Novomeskému. Pripravil sa projekt grantu UNESCO aj na nasledujúci rok (storočnica Ladislava Hanusa) – výročie UNESCO.
 
9. HLAVNÉ SKUPINY POUŽÍVATEĽOV VÝSTUPOV ORGANIZÁCIE
Užívateľov výstupov Literárneho informačného centra sme uviedli pri hodnotení kontraktov v tretej kapitole. Aj keď je činnosť Literárneho informačného centra orientovaná predovšetkým na zahraničie, používatelia sú pri jednotlivých aktivitách a výstupoch rozmanití. Uvedieme ich preto podľa jednotlivých aktivít.

9.1.  Medzinárodné knižné veľtrhy
    Kľúčovou cieľovou skupinou  sú subjekty z okruhu záujemcov o slovenskú literatúru a knižnú kultúru (slovenskí vydavatelia pôvodnej i prekladovej literatúry, tlačiari), ako aj odborná i laická verejnosť v zahraničí, ktorá je prijímateľom propagácie našej knižnej kultúry, vydavateľských zámerov, výtvarnej a polygrafickej úrovne, ďalej zahraniční vydavateľskí partneri a distributéri. Potenciálnymi používateľmi sú návštevníci medzinárodných knižných veľtrhov, ktorým by sme chceli venovať viac pozornosti.   

9.2. Podpora vydávania prekladov diel slovenských autorov v zahraničí 
 	Hlavné skupiny používateľov sú zahraničné vydavateľstvá, ZÚ SR, slovenské inštitúty, katedry slavistiky v zahraničí, knižnice, prekladatelia, redaktori zahraničných kultúrnych a literárnych časopisov, vysokoškolskí pracovníci a napokon široká čitateľská verejnosť v zahraničí, pre ktorú sa diela v príslušnom národnom jazyku vydávajú.

9.3. Propagácia a prezentácia slovenskej literatúry v zahraničí 
 	Hlavné skupiny užívateľov sú ZÚ SR, slovenské inštitúty, vydavateľstvá a katedry slavistiky v zahraničí, knižnice, prekladatelia, redaktori, vysokoškolskí pracovníci. Časopis SLR a Album slovenských spisovateľov  distribuujeme prostredníctvom MZV SR na zastupiteľské úrady SR v zahraničí, slovenské inštitúty a stále misie. SLR i Album slovenských spisovateľov sú určené najmä vydavateľským pracovníkom, redaktorom, prekladateľom, katedrám slovakistiky v zahraničí, vysokoškolským pedagógom, zahraničným študentom a ďalším záujemcom. Súčasne sa čísla SLR i Album zasielajú  na adresy knižníc v SR aj na adresy knižníc a stálych abonentov v zahraničí (Nemecko, Anglicko, Švédsko, Francúzsko, USA, Kanada), ako aj na univerzity a školy s bilingválnymi sekciami, ktoré majú o časopis záujem. Cieľovým objektom je aj kultúrna verejnosť v zahraničí.

9.4.  Štipendijné pobyty zahraničných prekladateľov a spolupráca so zahraničnými spisovateľským a prekladateľskými centrami
       V tomto prípade ide o vyhranenú skupinu používateľov – zahraničných prekladateľov slovenskej literatúry, prekladateľské centrá (aj mimoeurópske), univerzitné a pedagogické inštitúcie v zahraničí s orientáciou na štúdium slavistiky a slovakistiky, ktorých činnosť má oveľa väčší dosah na rôzne odborné skupiny a inštitúcie aj na čitateľov. Cieľovou skupinou sú aj európske i mimoeurópske prekladateľské organizácie, spisovateľské a kultúrne organizácie.

9.5. Vydávanie časopisu  (dvojtýždenníka) KNIŽNÁ REVUE 
Hlavnými užívateľmi je predovšetkým sieť knižníc SR, kníhkupci SR, národné knižnice v  zahraničí (Knižnú revue si objednalo takmer 50 knižníc v zahraničí, pre ktoré slúži ako základný informačný zdroj o knihách vydávaných na Slovensku), prekladatelia zahraničnej literatúry na Slovensku i prekladatelia a záujemcovia o slovenskú literatúru v zahraničí a široká čitateľská verejnosť. Osobitnú kategóriu tvoria študenti vysokých škôl, z ktorých sa grupujú aj autori tohto časopisu. 

9.6. Vydávanie časopisu (mesačníka) SLNIEČKO 
            Používateľmi, resp. hlavnými adresátmi sú žiaci 1. – 5. ročníka základných škôl, základných umeleckých škôl, čitatelia detských knižníc, centier voľného času pre deti, poslucháči pedagogických fakúlt  a pedagogicko-výchovní pracovníci, ako aj krajania v zahraničí, resp. ich deti.

9.7. Vydávanie neperiodických titulov odbornej literatúry a cudzojazyčných mutácií 
         Užívateľmi knižnej produkcie sú domáci i zahraniční odborníci a záujemcovia o slovenskú literatúru, literárnovednú a literárnohistorickú problematiku slovenskej literatúry, katedry slavistiky a slovakistiky na zahraničných univerzitách, slovenské inštitúty, naše zastupiteľstvá v zahraničí, kultúrne, literárne a prekladateľské organizácie i prekladatelia a knižnice doma i v zahraničí a zahraniční odberatelia cudzojazyčných materiálov vydávaných LIC podľa adresára.      

9. 8.  Propagácia a šírenie slovenskej literatúry v zahraničí
        Hlavnými užívateľmi činnosti sú potenciálni zahraniční záujemcovia o slovenskú literatúru a kultúru: vysokoškolskí poslucháči, kultúrno-osvetoví pracovníci, príslušné oddelenia MK SR, v zahraničí najmä slovakisti, študenti slovakistiky, prekladatelia zo slovenskej literatúry, slovenské inštitúty.
     
9.9. Prezentácia slovenskej literatúry a spisovateľov v  internetovom informačnom systéme  LINDA 
        Hlavné skupiny užívateľov výstupov:
- pracovníci Literárneho informačného centra,
- používatelia vládnej počítačovej siete GOVNET (najviac MK a MŠ),
- používatelia celosvetovej počítačovej siete INTERNET (t. j. Slovensko a svet).
        Medzi používateľmi celosvetovej počítačovej siete INTERNET (ktorí najviac využívajú výstupy) dominujú predstavitelia školstva (študenti aj pedagógovia), rôznych literárnych a umeleckých organizácií, zahraniční Slováci, pracovníci zastupiteľských úradov SR v zahraničí i na Slovensku. O rozsahu užívateľov podáva prehľad tabuľka v kapitole 3.8. 

9.10. Odborné, analytické a poradenské výstupy prostredníctvom MK SR pre orgány štátnej správy 
           Hlavným používateľom je MK SR, ktoré získané informácie využíva vo svojej kultúrnopolitickej činnosti a v rámci medzikultúrnych stykov súčasne sprostredkúva ich využitie pre iné orgány štátnej správy na účely štátnej propagácie a na účely súvisiace s riadením štátu a kultúry. Prijímateľmi tohto typu informácií sú aj zahraničné inštitúcie a zastupiteľské úrady v zahraničí. 

                                                                                                          Alexander  HALVONÍK
                                                                                                                        riaditeľ

Bratislava 15. februára 2006